211 



h'vur *) jfr ty. liefe 



kritur ä- nsv. Jcretur. Enär detta ord i de 

 flesta dialekter uppvisar i (se t. ex. Rz 356 a, Vätö-, Dalin.-, 

 Nyl.-. Vörå-ordb.), synes det ej djärft att antaga en gammal 

 uttalsform *knatur, hvaraf — med bortfall af det obetonade 

 a — målens hritur. 



5) äldre y i blrugg hsv. byrå (nyl. birogg) och dival- 

 str&k hsv. dyfvélsträch. Orden hafva säkert med denna vo- 

 kalisation inkommit från någon annan dialekt. 





§ 21. endast långt, motsvarar: 



1) fsv. hsv. långt o — äfven i de fall, då isl. har u (Nn 

 GNSpr. § 7, 2) — allmänneligen ; t, ex. 



bow fsv. bo goman 3 ) isl. gömr 



bok „ bok kôw fsv. kö 



brôw „ bro krok isl. krokr 



dom isl. dömr jqivî 4 ) fsv. lioi Sclw. 



flora 2 ) „ flörr skofat isl. skôli m. 



2) isl. o o fsv. o framför urspr. rö m rt, t. ex. 



bål isl. boro mou] isl. wor$ 



fal 5 ) « /w"$a ??o?a „ nordan 



hori „ Aon? £>o?'| „ P '"^ 



#o? „ jord skolu 6 ) „ skörda f. 



1 ) f. pl. Till brygd använd humle. 2 ) m. Urinränna i fähus. 

 3 ) n. Gom. 4 ) adj. Ljum. 5 ) vb. Undanskaffa. 6 j f. Stöd under 

 t. ex. bât 1. vägg. 



