227 



isl. nista 

 „ stigi, obi. stiga 



mégk'}) jfr Rz 439 a minka 

 nést 2 ) 

 staga 



svaga 3 ) „ s^i, obi. sviga 

 sahn 4 ) „ sitna 



sema fsv. ma 



stsap isl. skip, urgerm. *skepa- 



stsapa „ skipa 



stêâpar „ skipari 



våda- i sins. „ v0r gen. vidar (*vedar) 

 väta „ wYa 



?wé£ ntr, af „ midr- äfven ingående i sms. mâda m. 'mid- 

 dag' och masömar (& masùmar) hsv. 'midsommar' — återger 

 urgerm. *medio-. 



ß) på grund af relativt obetonad ställning: 

 i pron. me men mat = isl. mz7c mmw mitt 

 ta ten tat = „ _$*'& J>mw J5z7# 

 se, san set = „ s«Å smw s#£ 

 7ze pron. 'det' = „ å/# 



y) i följd af hsv. inflytande, t. ex. blek fem spak spät 

 tån van m. fl. 



5) isl. ei framför kons.-förbind. i bask adj. 'bäsk' isl. 

 beiskr, hels vb. isl. heäsa, hepnsk isl. heimskr, hänt hsv. hemta 

 isl. heimta m. fl. och indidziset éndtpset adv. 'i en fortsätt- 

 ning, alltid'. Det senare ordet rekonstruerar jag till *einde- 

 gis-ept[ir~] ur ett ntr. *eindegi = isl. eindagi m.; dess bety- 

 delse blir altså: "termin efter termin". — #ém isl. Äm beror 

 på relativt obetonad ställning. — c?é# m. 'deg' isl. deigr torde 

 vara bildadt ur sg. def. dårji efter analogi af vegr: vétji m. 

 fl. (§ 47, 3). 



*) vb. Gå sakta. 2 ) vb. Förse med reskost. 3 ) m. Vidja 

 anv. vid höbärning. 4 ) vb. Segna ihop. 



