237 



österbottniska mål: jfr Hgf § 41, Fthl Vö § 27 Np § 20; 

 desslikes utan undantag i Kökars-ni., jfr Kaesten § 56, 1 b. 

 Äfven i de annars så ålderdomliga estländska munarterna 

 finner man blott *bro *kip Hin *ré (men Ru. rouan) *tr0st; 

 i Nyl. uppvisa död hög lön tröst aldrig dift. §iu 1. oy?, ej häl- 

 ler Fby i bröd dröm död hög köpa löf lök lön röd ström söm 

 tröst öga. 



3) isl. ey (fn.) 0y, i- 1. ^-omljud af au (Nn Altisl. Gr. 

 § 158), fsv. långt 0, åtm. i följande: 



00g 



di 



drém 



her 



Un 



tjtindom 



mêdom 



mér 



méfi 



ned 



snéjp 



isl. 



b0ijgja 

 d0yja 



dr y ma 



Jwyra 



l0yna 



i Uyndum d. pl. 



m0ydömr 



m0yrr 



ni0yrna 



n0yö 



sn0ypa 

 Likaledes motsvaras bi 

 norskan kvarlefvande, baykja vb. idm. 3 ) 



Anm. 2. Äfven bland de sist uppräknade orden före- 

 komma de flesta inom öfriga östsvenska dialekter med långt 

 o-ljud: så i Östb. enl. Hgf § 42, Ethl Vö § 27 Np § 20, 

 i Kökar fför m och it (Kaesten §§ 56, 1 c o. 46, 2), i Finnby 

 drömma dö glömma gömma höra köra löna löndom mör [niorna'] 

 nöd snöpa strömma somma trösta töja ömma öra, i Nyland 



stréf 



isl. str0yja 



strém 



„ str0yma 



sim 



„ s0yma 



trist 



„ tr0ijsta 



teg 1 ) 



„ t0ygja 



tim 2 ) 



„ t0yma 



tsér 



„ k0yra 



dzim 



„ g0yma 



éd 



„ 0tßa 



0m 



„ 0yma 



ira 



„ 0yra 



vb. ' 



byka' af ett fn., ännu i 



x ) äfven i tis. teg I S& (t. ex. vatn) 'dricka duktigt'. 2 ) 

 vb. Tygla (sails). 3 ) Men hsv. byka låneord från lty. (Tamm Et. 

 O. 2 s. v.) 



4 



