241 



fUmw isl. fläng (flô) nimmt *) isl. waw£ prêt. 



frémdu x ) jfr no. fraudig mémru a ) jfr isl. maurr 



frétas 



isl. 



fraus 





r&«? 4 



isl. 



raula 



gémk 



îî 



gauler 





simad *)■ 



75 



saud prêt. 



jémt *) 



» 



g aid 





sMiat 



57 



sßawtf prêt. 



^mmü 2 ) 



jfr isl. 



jaur 





snémd 



7? 



snaudr 



jéuiw 



isl. 



laug (là) 



prêt. 



strémk 



!J 



strauk prêt 



klémw 



?? 



Häuf f. 





émk 



» 



a£«fta 



klémw 



77 



/Wöm/ pi 



et. 



émr 5 ) 



11 



awrr 



&&««<; (blott i sg. clef, bémwi, t. ex. &. kombar o tarifa /) 

 m. 1. n.? 'buse' är troligen ett ononiatopoetiskt ord, bildadt 

 från det till barn ss. skrämmande använda (från kons ra- 

 mande lånade) btyiuw-fymw! -trémw adj. 'trög' hör kanske till 

 isl. trauör jfr dock ty. träge; ordet förblir dunkelt. 



2) isl. ey 0y blott skenbart i följande ord: 



gétal n. 'galning, fån' — hvaraf géiulu adj., gémi vb. — 

 vore fn. *g0yfli n. 'rasande person' jfr no. g(j)0yva vb. 'upp- 

 brusa', omljud till *gauf-, som är afljud till isl. gufa f. 'ånga' 

 Ped.-Pu. gåva vb. 'ånga; dunsta'. Målets ord har altså om- 

 bildats på den icke omljudda roten. Af samma *gauf- här- 

 ledes jag äfven gémkut adv. 'tokigt'; vore fn. *gaufugr, prse- 

 vokal. *gaufg- ^> *gau(f)k-. 



réiun f. 'rönn' motsvarar isl. r0ynir, men innehåller 

 oomljudda roten *raun-, — hkn visar sig äfven i (det också 

 f. ö. allm.) Ostb. Nyl. réiun Est. râun réiun réiun Ru. râun. 6 ) 



rémsu f. 'röse' vore fn. *hrausa, omlj. isl. hr0ysi n., 

 och uppvisar afljud i förh. till no. rus f. idm (Aasen NO 629 a). 



1 ) adj. Frodig; anv. äfven om person. 2 ) interj. Jo. 3 ) f. 

 Myra; skulle rättast motsvara isl. m0yra. 4 ) vb. Skräna; skräfla. 5 ) 

 m. Grnnd. 6 ) Detta *raun *roun utvecklade sig ställvis vidare till 

 *rÖW)l, hvaraf Fby regn Ped (t. ex. Jstad, Sku, Sa) regn f. idm. 



*) med j i från inf. 



