-250 



afledn.-änclelserna: -and fsv. -audi [år and fsv. œrandi 

 hsv. ärende), afljud till -ind -und (Nn UJ p. 65); -ar isl. 

 fsv. -an (t. ex. domar isl. fsv. dömari m.); -an isl. fsv. -an 

 (t. ex. Zaßan isl. hsv. lakan) ; -na fsv. -naper isl. -wa#r -ww$r 

 (t. ex. sakna isl. saknaör soknuör); -skåp fsv. -skaper isl. 

 -skapr (t. ex. vänskap isl. vinskapr); -aktu hsv. -a/^^ (t. ex. 

 vuraktu *) hsv. varaktig) ; -sa?« fsv. -samber isl. -samr (t. ex. 

 hâlsam 2 ) isl. heilsamr). 



subst. böjn.-änd. -a, -ar; adj. böjn.-änd. -a, -an, -as£; 

 vb. böjn.-änd. -a, -and, -as: ang. hvilka jfr formläran ! I slika 

 fall uppvisade älsta nord. spr. ofta långt a. näml. efter kort 

 rotstafvelse (Kock NA IV 94, 162); äfvenså i ordet o^a hsv. 

 å^a isl. a^a fnord. *ättä jfr fsv. o/^o (Sdw I 68) got. ahtau 

 lat. octö sskr. aståu. 



d) Där a i norainalsammansättningar tyckes förekomma 

 såsom "bindevokal", utgår det merendels från gen.-änd. -ar 

 i sing., -a i sg. 1. plur. t. ex. 



dårarqg f. 'vrå invid dörren 1 isl. dyra-ro 

 VMafàJ/l 'släclfäir „ sleöa-feldr 



vâdatrà 'vedträ' „ *veda(r)-tré 



bâdahàc/ar m. 'vildbasare' motsvarar kanske ett isl. 

 *bodvar-hoggvari 'strids-huggare'. 



I andra sms. åter synes det vara öfverfördt från inf. -a 

 t. ex. badakvåst hsv. badkvast, räkapas eg. 'drifnings-pass' 1. 

 qvs. 'flyttningsbevis', af raka vb. 'drifva'. Möjligen har dock 

 ett n här förlorats, hvadan -a i sms. efter verb = Nyl. Fby 

 -an (jfr § 111, 2 ß). 



Ord sådana som t. ex. lâtamansbèlu hsv. latmansbörda, 

 slutligen, utgå från adjektivens svaga böjning. Äfvenså sä- 

 kerligen brôdatld m. 'brådska som är å färde'. 



x ) Aks. vanligen vardktll. 2 ) adj. Hälsosam. 



