251 



En för såväl målet som nyländskan vid användandet af 

 'bindevokal' undantagslöst gällande regel är den, att sådan 

 förekommer blott efter kort stamstafvelse. 



s) Adj. âmpera 'amper', gala 'gul', håla 'hal', lama 

 'lam', låta 'lat', låna 'len', råda 'snabb' isl. hr adr, vanl. äfven 

 rada 'rädd' hafva sitt utljudande a från den gamla svaga 

 adj.-böjningen. (Jfr § 237.) 



2) hsv. e {d) i knàkdbri hsv. knäckebröd och de ur- 

 sprungligen romaniska pdpar hsv. papper (på grund af tiil- 

 jämning), salvér hsv. servera och ûpsalvèr hsv. observera (in- 

 värkan af £)• 



3) hsv. öppet kort o i kantor hsv. kontor, trol. efter 

 föredöme af de många andra svenska orden med -avd-. 



4) hsv., eg. latinskt au i agusta agüsti. Jfr § 17, 3 

 agust; vokalen förkortad i f. af aksentflyttningen. 



§ 63. II. förekommer utan motsvarighet i fspr. 1. hsv. : 



1) i gen. sg. af nom. pr., t. ex. dndasas jqkopas klö- 

 vusas läsas fijusas, och gen. sg. msk. def., t. ex. prostas 

 t§yprkvec[as. a har trol. inkommit hit från svaga subst.-böjn., 

 hvarjämte det sedan 1400-talet för alla genera och dekli- 

 nationer gemensamma gen. -5 (Nn GNSpr § 17) tillfogats. 



2) i prêt. ind. o. sup. pass. af alla starka vb. och af 

 sv. vb. II: finsta synsta Upksta o. s. v. Från sv. vb. I? 



. 3) i uttr. i^férqras(t), bildadt i analogi med hsv. i som- 

 ras, i höstas, i vintras, i våras. 



4) i sms. sådana som bddakvàst &c: § 62, 1 ô. 



