253 



5) isl. ei fsv. ë hsv. e: * aw h § 19 II 3. 



6) fspr. hsv. rt i inf. af vb. clep.: &|fos bauhs stqggis 

 o. s. v. Vidare i formläran. 



7) hsv. ö [<C öm] i formeln tokar jtmjiukast hsv. tackar 

 ödmjukast ! 



8) fspr. hsv. afledn. .ja (-/a) eller snarare — då utlj. a 

 bortfallit — j resp. sonantiskt t 



cc) såsom bindevokal i nominala sammansättningar efter 

 kortstafvig ja-stam. Här måste % anses utgå från gen. sg. 1. 

 plur., likasom a i § 62 1 à. T. ex. 



bénskog m. 'bärrik skog' isl. *berja-skogr 



nédyàla m. 'torkställning för nät' isl. *netja-*hjalli (fakt. 

 hjällr) 



smidibàlja m. 'smedjebälg' isl. smiöjubelgr 



sîêcënkwr m. 'skärkarl' isl. *skerja-karl 



istknw m. 'glödskofvel i smedja' fsv. *œsiuhniver. 



âfomàs 'missne' måste innehålla gen. elgjar-, som kanske 

 är insatt för äldre elf ar- af urg. *alfiî (Tamm Et. Ordb. - 

 alf) ; i Östensö säges âhmès, som tyckes vara ombildadt efter 

 subst. al. Detta sistnämda antager näml. ss. första led i 

 sms. alltid formen âfo-, måhända eg. n. coll., bildadt liksom 

 isl. birki eiki eski espi greni Jjelli, ehuru utan omljucl, x ) 



ß) i följande infinitiver af verb med (i munarten) kort 

 rotstafvelse 2 ), näml.: 



Irfçri isl. byrja défo isl. dylja 



båh 3 ) „ belja féh „ fylgja 



1 ) Sålunda är målets ältskog formelt jämförbart med t. ex. 



eikiskågr i isl. 2 ) Detta till skillnad från t. ex. Runö (Vll Ru p. 



47 f.), Estl.- och Dalby- (Nn Dby-m. § 9) målen, i hka denna 



vokalisation af j inträder efter såväl kort som lång rotstafvelse. 



3 ) Rårna. 



