273 



y) inljudande före t allmänt; t. ex. hékt fsv. höght, saht 

 isl. sagt. 



Anm. 2. Så ock i isl. o. fsv.: Nn Altisl. Gr. § 182, 31) 

 Rqv IV 267. 



ô) i enskilda ord: hçikfàlu hsv. högfärdig — kske i enl. 

 med Mkt; pâpikwpju hsv. pappegoja — folketym. Jfr dess- 

 utom kske séJca vb. 'vara långsam' med isl. sw/a (Hellquist 

 NA VII 54). 



4) äldre p: Ukn hsv. löpna, saktåmbar hsv. september, 

 lukt hsv. Zw/2 isl. Zop£. 



Anm. 3. *lökna äfven i Vörå (Fthl Vö § 55, 3) och 

 Gramlakarleby (Hg-f § 162), *sektember i västra Nyland. 



5) äldre t a) framför n i orden 

 blôkn isl. blotna 'varda blöt' 

 fhkn n feitna 'tilltaga i fetma' 

 rohi „ rotna hsv. ruttna 



sihi 'segna, sjunka ihop' isl. setna (jfr Las Btr § 105, 1; 

 annorlunda Hellquist i NA VII 54). 



Anm. 4. Samma öfvergång äfven i Gamlakarleby (Hgf 

 § 161) och Vörå (Fthl Vö § 55, 4). 



ß) i malcik adj. 'medtagen, trött' allm. i östsv. målat 

 af franska malade. 



6) ryska x i makârka ry. Maxopna en tobakssort. 

 § 95. II. är tillagdt i 



bnksilja hsv. bresilja — i analogi med -ks- i andra ord. 

 âkstumèr 'akta' fr. estimer — i analogi med andra sms. 



med ex- 

 främfaksu 'framfusen' — inflytande från fn. fjüka. 



§ 96. k beror på assimilation af ö + k i skrik vb. 'åka 

 skridsko', som vore isl. * '■ skriöka <C ' fi skriö-ka. snik vb. 'snickra' 

 isl. snikka <Z *sniöka <C *sniö-ka. 



