274 



I 



§ 97. motsvarar 



1) fspr. hsv. I utom i de ställningar där detta öfvergått 

 till X (§ 102), / (§ 99) eller l (§ 100); t. ex. 



dl isl. allr läka isl. laki 



bitlu hsv. bulle lok „ lok 



fal isl. falla lagd „ légd (dal) 



hals „ hals älvar hsv. a^var 



ßa/ „ kalla handöl „ handla. 



2) lat. hsv. t? i alvånt hsv. advent — säkerligen någon 

 folketymologisk bildning. 



3) äldre r 



«) i pron. hukadåil hsv. hvilkendera, ngnd&ü hsv. wå- 

 gondera. Här föreligger gammal folketymologisk anslutning 

 till fn. deill hsv. del: jfr Hgf § 139, Fthl Vö § 59, 4; dess- 

 utom Pyttis (i östra Nyl.) huorgandàtl 'hvilkendera' *hvar- 

 gen-d., Nukkö (i Estl.) ant hondmla *än(k)te hvarn-d. d. v. s. 

 'ingendera'. — kanäkfögal (Nyl. t. o. ra. *kanaljefågel) är 

 yngre sådan. 



ß) på grund af dissimilation i de urspr. roman, låne- 

 orden upsaivh" hsv. observera, trotual x ) hsv. trottoar. 



§ 98. I beror på assimilation 



1) af ö -\-l: mol vb. 'mumla' isl. muöla; rdl vb. 'skvallra', 

 aflj. rolur f. pl. 'skvaller' jfr got. [ga-]rapjan roß nyl. Rz 

 520 a råda vb. 'prata, berätta'; 2 ) troligen bör fröl vb. 'prata 

 meningslöst' sammanställas med isl. froöa f. 'skum, fradga', 



x ) Mest brukl. i staden; landsboar använda gemenligen ordet 

 rànstàm äfven i denna betydelse. 2 ) jfr Lgr Btr. p. 109. 



