285 



3) äldre m fför t i gnpnt vb. hsv. grymta, pränt adv. 

 hsv. prompt, tant f. fsv. tompt. Det nyss nämda låntimt 

 kunde äfven föras hit, näml. ifall tunt stode för *tö~mt (jfr 

 § 22, 4/S) jfr isl. Mm n.; då betydde ordet eg. 'tillfälle då 

 tiden förefaller lång', jfr nyl. långsamt adv. 'ledsamt'. 



dansa adj. 'kvalmig' har äfvenledes n<^m: äldre *dumsu 

 <C *dumb-s-ugr jfr fsv. dimba isl. tfamfr dumb a, 



düntsi adj. 'unken' * danken står närmast för *diimken 

 <i*dumbken, jfr isl. dumba f. (Nn Fryksd. Ordb. 19b). 



4) isl. fsv. hsv. rn i èow isl. barn, skon isl. skarn, von 

 isl. w«rw pron. (akk. sg.). 



Anm. *bån *skån äro vida spridda i östsvenska mål; 

 jfr Hgf § 153, Fthl Vö § 78 Np §45 samt Nyl.-, Fby-, 

 Estl.- o. Runö-ordböckerna. 



5) hsv. I — dissimilation? — i nikkuvalju hsv. lilje- 

 konvalje. 



§ 111. II. har tillagts 



1) under böjning: 



ce) i klenar (jte klônar), kgnar, rånar {dôrnar § 115), 

 qnar 1. ögnar (jte agar), skonar, pl. af kiôw kåw row (höft) 

 o 1. o<p 5/ giv (dér) ; målet har i dessa utgått från best. plur. 

 isl. klemar årnar (dyrnar) och i analogi därmed bildat rånar &c. 



Anm. Sammalunda i Vörå, Närpes, Finnby, Nyland, 

 Estland och på Runö. 



ß) i adj. posit, frâwfàksn J ) hsv. framfusig har analo- 

 gisering med adj. på -in gjort sig gällande (likasom i Vörå: 

 Fthl Vö § 64, 3); äfvenså i tron 'längtande' isl. prär (men 

 fn. nom. propr. pråinn < *pravinn pl. prånir Nn NA I 156). 

 — komp. bitnart superi. Utnast 'tidigare tidigast' jfr hsv. 



*) jfr § 95. 



