287 



3) i enskilda ord: 



göman n. 'gom' kan hafva öfvergått från stark (isl. 

 gômr) till svag (ags. gömd) böjn. och uppvisar i sådan hän- 

 delse dennas karakteristiska n l ) samt har sedermera antagit 

 ntr. genus i anal. med. t. ex. lakan, eller ock är det medels -an 

 afledt från gômr. Jfr Kluge V orge sch. § 48 (G rund ris s 

 I p. 389). 



stöman n. 'stomme' är säkerligen (liks. t. ex. i Närpes 

 o. Nyland) utbildadt med suff. -an, motsvarande *stomm-al i 

 Fby, Estl., Ru.; jfr isl. miJcill: hsv. mycken. 



n i stâmn vb. 'stamma på målet' beror på oberättigadt 

 inflytande från fsv. stamn isl. stafn m. 'båtstam'. 



ton f. 'tå' har nasalen från best. sg. fn. tain. 



hûndrund num. ord. (saknas i isl. o. fsv.) har sitt se- 

 nare n från (isl.) Jmsund (fsv.) ßäsand. 



hipnsisu f. 'afträde' uppvisar epentes af urspr. sufif. -n 

 i fsv. liysikke från ml ty. hy sehen n. idm. (Sdw.). 



mànstâf m. 'mustasch' företer folketym. anslutning till 

 hsv. munn. 



visintèr (Nyl. vîsintéra) vb. 'underkasta visitation' kan 

 hafva bevarat en genklang af fn. visindi n. pl. 'kunskap', 

 vore altså en kompromiss-form. 



§ 112. n beror på assimilation af 



1) ö + n: gUnu f. 'klar fläck mellan skyar' ÖM 101 

 fn. *gledna<iglaör adj. 'klar'. 



2) r + n: vän adv. 'hvar, hvart' fn. *hvarria, jfr hér-na 

 Jjar-na m. fl. 



§ 113. n är sonant efter k X s i, t. ex. våkn lohn 

 (löpna) krisn (kristna, döpa) l&b&n (ledsen) våtn råtn isoXn. 



J ) göman: * 'gônii i det närmaste = Nyl. gômn 'fadder': isl. 

 gumi. 



