295 



y) utljudande i ajés hsv. adjö. Detta uttal är allmänt 

 i Finnland; orsaken dunkel. 



§ 130. s beror på assimilation af 



1) fspr. hsv. rs «) efter kort vokal i starktonig staf- 

 velse i Katternö, Bennäs och byarne väster därom, spontant 

 äfven Forsby och Purmo; t. ex. fös hsv. fors, fisk hsv. färsk, 

 lids hsv. harts, mås hsv. mars, tös hsv. töres o. s. v.Hsv. marsch 

 lyder äfvenså mas. 



ß) öfveralt — likasom i alla andra östsv. diall — bis 

 m. 'gumse' jfr isl. bersi (men äfven bassi) m. 'björn'. 



Anm. Samma öfvergång rs ;> ss möter, som bekant, 

 redan i hsv. vasserra (tri) af fsv. vars hcerra (tree) Rqv. II 

 138; dessutom i vissa trakter af Vörå (Fthl Vö. § 78 anm.), 

 Gotl. (Nn Få. § 57 p. 313, exx. i Klintbergs Lau-m.) och 

 delvis Mora (exx. i Nn Dalm-OrdL) samt stundom äfven i 

 isl. (Nn Altisl. Gr. § 198, 8). 



2) S + s: bastu hsv. badstuga fsv. bapstova; 



hns vb. 'skubba' << *gniö-sa (med vokalförkortn. fför 

 kons.-grupp) ; 



gius hsv. gußs; jfr § 23. 



misomar & misumar (& mis-) hsv. midsommar ; 



stås hsv. stads; 



stisü hsv. städsel städsla; 



tros vb. grundbet. 'trampa 1. tråda oaflåtligt' 1 ) <C *trod-sa 

 jfr isl. troöa; 



3) l-{-s: dsit jte as t hsv. alls inte(t): 



4) t + s : krds hsv. krats ; 



Hsu f. 'tygremsa, list' jfr nyl. litsu f. idm. 



J ) t. ex. bönt trösar i farm haila dån. 



