300 



sov Vö. sow Estl. saw sow Ru. saw och finska saavi, <C 

 urnord. *sahvas (Noeeen enl. Hgf. p. 60 noten). 



tvimggar (m. 1. f.?) pl. 'tinningar' kan förklaras genom 

 öfvergången fsv. thynninger (Rqv III 212) ^>*pvenning er: 

 en utveckling omvänd i förh. till den, som haft till resultat 

 östsv. *tyrill isl. Jnjritt af urnord. *fnverilan. 1 ) Ordets for- 

 mation, likartad i alla östsvenska mål (Kökar tv-, Fby Nyl. 

 tv- kv- kw-, Estl. tv- tf- f- 2 ) och följaktligen genomförd i en 

 grå forntid, kan hafva påskyndats af inflytande från räkne- 

 ordet tvennir tvänne. Man får då tänka sig tillgången så- 

 lunda: 



fn. Jmnnvangi ~^> Jmnnvengi (Clby-Vigf.) ^> *]>ynningr fsv. 



( hsv. tinning 

 Jjynningher ]> \ östsv. *Jwenning \, hvarefter omljudet e ^> i 



{ *tvenning 



försiggått. 



ß. Sammansatta konsonantljud. 



f 



§ 139. är ungt i målet och användes för att återge 



1) hsv. schAjud: 



cc) alltid för franskt ch i fås fk\s hsv. schas och flum- 

 fit fr. chemisette, i hvilket ord första stafvelsens kons.-ljud 

 öfverförts äfven till senare stafvelsen; äfvenså urspr. tyskt 

 sch- i fcj/akan hsv. skarlakan. 



1 ) ur ett vb. */)vara Östb. tvära 'omröra i gröten', i isl. 

 finnes pvara f. 'kräkla'. 2 ) Men Ra. timg, lån. från hsv. 



