312 



§ 153. Äldre kort u 



A) bibehålies som u allmännast; t. ex. hurt fsv. burit, 

 luna isl. lilunnr, stûba fsv. stubbi: § 22, 1. 



B) har öfvergått 



1) ;> o, ish. i öppen stafvelse på grund af a-omljud; t. 

 ex. doga isl. duga, rog isl. rugr, nôra fi. nuhrata, bôk isl. 

 k&: § 29, 2. 



2) > o fför urspr. rö rt; t. ex. sisgrlu fsv. skiurta 

 smör isl. smuröi: § 21, 3. 



3) > M på grund af konsonantbortfall och ersättnings- 

 förlängning, i Iwn fsv. lughn, mn fsv. ughn: § 24, 2. 



4) ^>}f af olika orsaker; t. ex. jxpmska fsv. liumski. 

 flyjgu fsv. flugha, sty:gu fsv. stugha: § 25, 3. 



§ 154. Äldre långt m 



A) bibehålles i allmänhet ss. m, t. ex. brmd, Jims, srijdu 

 § 24, 1 ; förkortadt ttll m blott i gras i vissa formler: § 23. 



B) har öfvergått 



1) >>?/ dels på grund af progressivt ^-omljud, t. ex 

 îsijv fsv. Jriüver, dels framför m p, t. ex. rym, isl. rum, syp 

 isl. s^ a; § 27, 3. 



2) >o i liôsbàn hsv. husbonde: § 29, 3. 



3) >?( i de vanligen obetonade Jm nu tu = isl. ha 

 nu p~ü: § 22, 2. 



4) >>ip i de likaledes ofta obetonade mp tip = isl. 

 nü Jm; samt i jiph jipm hsv. juli juni: § 25, 3. 



V- 

 § 155. Äldre kort g 



A) bibehålies allmänneligen som y>; t. ex. brycUu isl. 

 &>WJa f-, ?\W isl. ß?7W m - : § 25, 1. 



