322 



2) inljudande i nom. prop, âf Alfred, bat Beata, drika 

 Fredrika, sâmul Samuel m. fl. 



3) utljudande i ont diall. Ante (Rqv VI 17 a) hsv. 

 Anders. 



§ 178. Äldre kort öppet e-ljud 



A) bibehålles såsom a eller, framför ?, a t. ex. i utlj. 

 -als, -alsJi, -ari, -a?; §§ 69, 1 o. 71, 1. 



B) har öfvergått till 1) a i pâpar, shlvér, upsaïvèr: 

 § Q2, 2. 



2) t i âncfapsàt fsv. *endœghî$-ept : § 64, 3. 



C) har bortfallit t. ex. i kaplån hsv. Jcapellan. 



§ 179. Äldre kort i 



A) bibehålles i allmänhet såsom i: § 64, 1. 



B) har öfvergått 



1) >a i -al = isl. -ill i b&kal: § 71, 2. 



2) > « i Mmun hsv. kummin, akstumèr fr. estimer, 

 fimuf&t fr. chemisette: § 66, 7. 



3) >> få i best. slutart. sing, af starka fem. och plur. 

 af starka neutra: § 69, 2. Dessutom i pron. man tan san: 

 § 34, 4 ß. 



C) har bortfallit: 



1) inljudande i enskilda ord; t. ex. dusn hsv. dussin, 

 pågg isl. penningr, strémg hsv. strömming, vålgg isl. «eZ- 

 /m#r, haften & hapten fr. capitaine. — Ang. bortfall af i ^ » 

 substantivens böjn.-änd. hänvisas till formläran. 



2) utljudande 



«; ur afledn.-änd. -ari -mp& -élsi och part. près, -owdi; 

 t. ex. dômar isl. dômari, hôligg fsv. liyrdlnngi, fédals fsv. 

 fojjilsi, Mmand isl. Jcomandi. 



