332 



*nagr-ir: jfr. Vö. någar Nyl. nôgar pi., Ru nåyran Nukk 

 mcati *nagharn sg. 



/,) efter g-ljud, betecknadt w, i konsonantförbindelserna 



w-#-Å t. ex. ûgkàr hsv. ungkarl; 



n-g-s t. ex. ?ags fsv. ?an#s hsv. långs; 



n-g-t t. ex. /ag£ fsv. langt, tügt isl. ftungt. 



ô) i enskilda ord: 



dràcic/ *dräg-vigg ra. 'lätting'; 



hålvis adv. hsv. half -vägs; 



lladâgk *slagdanh m. 'dagdrifvare' ; 



Xladåggu * slagdänga f. 'slarfva, slamsa'; 



tromånt *trugment adv. 'med våld': jfr § 16, 3; 



ftfc&Mg hsv. tuggbuss. 



Bortfallet af g i dessa ord — äfvensom t. ex. i sms. 

 skos- sküs- hsv. skogs — beror på gammal betoning af andra 

 stafvelsen. Äfven i svådrika n. hsv. svagdricka, om ej detta 

 uttal inkommit från annan dialekt. 



möru m. 'morgon', möns adv. 'i morgse' utgå från för- 

 vokaliskt morgn-, där g bortfallit, hvarpå den sålunda er- 

 hållna stammen mom- mist n och åter fortbildats med de i 

 afljudsförh. till hvarandra stående suffixerna -inn: -unn = 

 isl. myrginn: morgunn. 



Slutligen i det svårfattliga oböjliga vb. pa hsv. pläga. 



3) utljudande: 



a) alltid i adj. afledn.-änd. -igr och -ugr under dessas 

 hela böjning; i. ex. strävt 'sträf, komp. stråvian superi. 

 strâvtast; ståmu 'stenig', msk. ståinua komp. ståmuan superi. 

 ståmuast. Äfvenså i adv. isl. fsv. -iga t. ex. jàmbh fsv. 

 iamliga. 



ß) efter urspr. lång 1. i målet förlängd vokal (utom o 

 m: mom. B 6 här ofvan) t. ex. då isl. dagr, så isl. sagdi, 

 kri hsv. krig(a), dry(s) 'dröja' isl. drygja. 



