344 



2) utlj uclande 



a) i suffigerade artikeln i plur.; t. ex. arma pro *år- 

 man &c 202 D 1 ß — sålunda i Vörå (Fthl Vö § 113) — 

 isl. armarnir, fétra isl. fétrnir, komma isl. Jconarnar. 



Anm. Då r saknas såsom maskulint kännemärke i nom. 

 sg. af starka subst. och adj. (utom ijjlar isl. «7£r, här dock 

 p. tr. g.), så beror detta på att målet, liksom öfriga österb. 

 diall. och rspr., generaliserat akkusativen. 



ß) i enskilda ord, hufvudsakligen om dessas ställning 

 inom satsen varit mindre betonad, t. ex. 



flP<*fv r isl. fyri 



ffpn isl. fy Hr 



ünch „ undir fsv. undir jte undi 



}pvi „ yfir 



ha *bar hsv. bara 



va *var hsv. vara vb., jte près, a prêt, va 



-U -dé fsv. ^rer *#«r o. -jé fsv. /»Ver, i sms. med ha hu 

 ha fas (se forml., pron.!) och äfven utvidgade -Una & -ténan 

 (gen. tanas &c), -c?gwa & -dénan, -jéna & -jénan (gen. jénas). 



at hsv. e/iter lyder i isl. såväl ept som ep^V; superi. 

 aftast 'sist' pro *ifta§t jfr nyl. ^o^. 



Efter svagt betonad stafv. i fdbru mobru hsv. farbror 

 morbror. 



§ 203. Äldre 5 



A) bibehålies i allmh. utom i de fall som betingas af 

 målets l och §: § 128, 1. 



B) har öfvergått 



1) > § på vissa trakter och i vissa tillfällen jämte före- 

 gående r (§ 131, 1), öfveralt efter supradentaler och l (§ 

 131, 2). 



