355 



forman kallar fôdarman på grund af att hau har med 

 hästfoder att skaffa. 



fällknif heter fålskaftknlv. Sammalunda i Pyttis (östra 

 Nyl.); jfr Rågö *stjälphäftaknif. 



groblad har benämningen grôdblàd, osäkert huruvida af 

 groda eller af grodd; i Nyl. Fby äfvenså grårl-b. Jfr Fries 

 Växtn. 34 a; fsv. groddabladh n. 



gråbo (Artemisia vulgaris) lyder grabet (genus oskönj- 

 bart; ordet brukas alltid i obest. form), trol. urspr. best. 

 ntr. sing. 



kackerlacka har försvenskats till kåkukv\aku f. *kakel- 

 nacka. 



kamomillblommor ha omdöpts till kamélblitmur — det 

 ena utländska ordet har förefallit lika godt som det andra. 



kanariefågel har förändrats till kanähfögal, som väl 

 närmast skall föreställa kanalje-f. 



kopparstick kallas här som mångenstädes kopasfyk, som 

 vore hsv. kopparstycke. 



lanterna (af lat. later na) heter *lamptärna lamptdnii f. 



levkoja it. leucojo heter *löfkoja Uvköypju, f. 



likprocession förkortas till -process: likprusâs m. 



liktom lyder här liksom oftast i cliall. *liktå Uktqn f. 

 (jfr § Hl, 3). 



liljekonvalje -*konvalja heter nihkuvàlju f., vid hvilken 

 ordforms bildande tanken på näjlika naliku nihku f. icke 

 torde ha legat fjärran. 



malört > *malärter målmrt&r f. pl. Ordet ört användes 

 i allmh. sällan af allmogen. 



mustascher heter mànstdfer pl. t., liksom af mimn. 



någonsin lyder nanti qvs. någon[sin i] tiden: § 200 



C TJ. 



papegoja ~^> pâpîkdyyu f. § 94, 3 ô. 



