385 



där inflytande från adj.-dekl. och trol. äfven andra mål gör 

 sig gällande. — tuka-té &c 'sådan där'. 



§ 251. Såsom pronomen relativum användes den oböj- 

 liga partikeln som. 



§ 252. Pronomina interrogativa äro: 



1) msk. fmn. vâm ntr. va (pl. saknas) gen. väg 'hvem, 

 hvad'. Nytjas blott substantiviskt. 



2) msk. hüka fmn. hûku n. hûh pl. hûku, absolute hûk 

 (hak). Böjes i sing, äfven msk. hüh hükun fmn. hûhn ntr. 

 hâku (jfr § 250, 5). Betyder 'hvilken; hurudan' och utgår 

 från fsv. ho\(i)kin (Nn GNSpr. § 189, 5). 



§ 253. Pronomina indeflnita äro: 



1) msk. nan fmn. nan ntr. na pl. na, abs. nar 'någon' 



— nam (Fthl Vö. § 122) ingår i nåintigg n. 'någonting'. 



— Sms. nåndail oböjl. 'någondera' (§ 97, 3 a); nåhand nås- 

 and oböjl. (§ 175 C 3 /) 'något, någorlunda'. 



2) ett till hsv. ingen etymologiskt motsvarande ord sak- 

 nas i målet 1 ); ersattes af mt nån 'inte någon'. 



3) msk. ana 1. ändar 1. ådar fmn. åru ntr. ana pl. dr 1. 

 ådar 'annan' isl. annarr fsv. annar (fmn. andron Sdw). Böjes, 

 då det — hvilket oftast är faltet — står ss. attribut, med 

 vanliga adjektiv-ändelser (§ 235): msk. ånaa 1. åndara 1. 

 ddara f. anan n. anat. 



4) msk. fmn. var ntr. vart (pl. saknas) 'hvarje'. — 

 Sms. värmda km f. in n, i 'hvarje', varivigasU àm f. in n. 

 *' 'hvarje'; vår o àm f. in n. * 'enhvar'; varådar pl. 'hvar- 

 andra'; vartåna ntr. 'hvart annat' (t. ex. tœr va alt om 

 vartana). 



J ) Ett iggan 1. igg&n med oklar böjning brukas visserligen 

 någon gång i Jakobstad, men ej på landsbygden. 



