386 



5) vdrfêi & vâgjÈh oböjl. 'någondera; hvardera' isl. hvârgi 

 'wer auch immer' (Nn Altisl. Gr. § 394) men fsv. hicarghin 

 hwarkin 'ingendera'. — Sms. vârfhdàir 1. dàil (& vâgfêi-d.) 

 'hvardera', mt v. 'ingendera'. 



6) am cl àil oböjl. 'endera' (§ 97, 3 a). 



7) hûkadàil 1. hûkadàir, stundom hüki-d. oböjl. 'hvilken- 

 dera'; m£ Ä. 'ingendera'. 



8) Afé&a oböjl. 'slik'; Xhka-té 'sådan där'. 



9) inda oböjl. 'enda'. Äfven säges t. ex. na âita bön 

 'något enda barn' (jfr § 244). 



10) åinuggas oböjl. 'enda' fsv. enunga. 



11) siélv smlv oböjl. 'själf fsv. siœlver isl. sjaZ/r (§ 

 31, 2). 



12) s«»« oböjl. 'samme, -a'. 



13) man 'man'; brukas blott i yngre språk: annars sä- 

 ges a (§ 248 anm. 2). 



14) ål pl. 'alla'. 



15) bo 1. &o oböjl. 'båda'; äfven hör man bkgi, lånadt 

 från hsv. (§ 83). 



16) magg oböjl. 'många'; konstrueras med plur. (§ 245). 



17) sömbh pl. 'somliga' Nyl. sömbal Estl. soma? sümlar 

 sûmul no. swmte isl. sumlfegjir [men isl. stMftiV fsv. somber 

 = Ru. SMwa]. 



18) s*?2 oböjl. 'egen'. 



