397 



ha va nip a râpas! bönfqas barnsbörd, enas énjas plöjning 

 o. s. v. Sammalunda i hela svenska Österbotten (Hgf § 

 294 anm., Fthl Np p. 119), hvarjämte jag hört slika for- 

 mer i Finnby (Vll Fby-Orcll. p. 105 s. ligga) och t. o. m. 

 vid Porkkala i Kyrkslätt s:n; enl. uppgift äfven i Pojo (Nyl.). 



§ 271. Slutligen bildas deponentia, ofta innebärande 

 utprägladt reflexiv 1. reciprok betydelse, medels änclelserna 



inf. -is près. -is prêt. o. sup. -ist imp. 2 sg. -is 2 pl. 

 -isin. T. ex. 



frmsis 



frysa prêt, o. sup 



friäsist imp. 



pl. fnâsisin 



Iwpis 



hoppas 



hôpist 



hôpism 



krâkis 



kräkas 



krähst 



krahsin [int] 



métis 



mötas 



métist 



métism 



spdrkis 



sparkas (poypka s.) 



spârkist 



spdrkisin 



stâggis 



stångas 



stâggist 



stàggisin 



stâ'gkis 



stånka 



stågkist 



stâgkisin 



stikts 



stickas (fl}pgu s.) 



s tikis t 



stikisin 



U'îpris 



huttra 



îêïprist 



tsiftrisin [int] 



îêéy)jis 



vämjas 



tsêypjist 



îêmppsin 



yvis 



yfvas 



y vis t 



f/visin. 



i st. f. krähst höres äfven krâksta: likaså îsmpjast i st. 

 f. îstyjist. 



Anm. Deponentia på -is äro förut uppgifna från Gamla- 

 karleby- (Hge § 295), Vörå- (Fthl Vö § 103) och Närpes 

 (Fthl Np § 76) -målen; jfr äfven Lge Btr. § 84 anm. 4 

 Mhs. Har målgruppen här generaliserat afledn. -ja? 



