190 



lerades af Hr Sütonen, vattenlri pottaska såsom torknings- 

 medel. Äfven häraf färgades substansen mörk, h varjämte 

 en mörkbrun fällning afsatte sig' ofvanpå den öfverskjutande 

 pottaskemängden. Sannolikt gjorde sig torkningsmedlets 

 alkaliska och kondenserande natur gällande. Vid de senare, 

 af stud. Ä. Homén utförda destillationerna utfördes råpro- 

 duktens torkning med smält natriumsulfat, livilket också 

 tillsattes till de enskilda fraktionerna för att torka dem. 

 Grenom detta torkningsmedel ägde någon invärkan ej rum. 

 Någon mera påtaglig förändring i mängden eller samman- 

 sättningen af de särskilda fraktionerna kunde visserligen 

 ej förmärkas i de båda fallen. Men naturligt är, att na- 

 triumsulfatet, såsom ett vida rationellare torkningsmedel, 

 är att föredraga vid senare undersökningar. 



För orientering utfördes en profdestillation, sedan 

 vätskan blifvit torkad med pottaska, och med följande re- 

 sultat. Vid destillationen användes Youngs deflegmator,^ 

 som af mag. B. Ahlström välvilligt stäldes till mitt förfo- 

 gande. Materialet fördelade sig vid andra, tredje och fjärde 

 hvarfvet på följande sätt: 



Fraktion 





Erhållen 



mängd 



under 





andra 



tredje 



fjärde hvarfvet 



30— 40° 



40— 50° 



j 30 g 



9 g 

 26 „ 





13 g 



21 „ 



50— 60° 



65 „ 



66 „ 





68 „ 



60— 70° 



122 „ 



116 „ 





126 „ 



70- 77° 



49 „ 



51 „ 





42 „ 



77— 83° 



^3„ 



37 „ 





29 „ 



83— 90° 



65 „ 



43 „ 





49 „ 



90—100° 



132 „ 



136 „ 





128 „ 



100—110° 



81 „ 



72 „ 





98 „ 



