9 



här direkta bevis för motsatsen finnas, så har dock er- 

 farenheten både från Sverige och Sachsen visat, att detta 

 mindre är att tillskrifva observatörernas försumlig-het än 

 den omständigheten att åskvädren faktiskt ej berört orterna 

 i fråga ^ Samma öfverhoppande återfinna vi äfven i iso- 

 brouteu för 4 p. m. 



Ett närmare studium af åskvädren med afseende 

 å variationerna i temperaturen, lufttrycket och absoluta 

 fuktigheten kan på grund at det bristfälliga materialet 

 ej verkställas, utan måste lämnas till framdeles. Dock 

 kan man genom granskning af barograf-, termograf- och 

 hygrograf-kurvorna sluta sig till, att förhållandena här 

 fullkomligt öfverensstämma med de öfverallt annorstädes 

 funna resultaten 2. 



Såsom exempel på barometerns egendomliga variatio- 

 ner under åskväder finnas på PL III reproducerade baro- 

 gram från Helsingfors under åskvädren den 5 och 30 Maj, 

 18 Juli och 24 Augusti, samt termogram från Helsing- 

 fors den 30 Maj och 15 Juli samt Lauttakylä under åskvä- 

 dret den 25 Maj. De tider, mellan h vilka åskutbrotten 

 ägt rum, äro öfverallt utmärkta med röda streck. 



Som exempel på temperaturens karaktäristiska sjun- 

 kande under åskväder, kunna dessutom följande data från 

 observationsmaterialet här anföras. 



U. c. 



^ Hann, Lehrbuch der Meteorologie p. 488; Mohn et Hiîde- 

 brandsson. Les orages dans péninsule Scandinave p. 13—20; 

 Beobachtungen über Gewitter in Bayern und Württemberg 

 1882 p. 10. 



