10 









Luftens 







Datum 



Observations- 

 ort 



Temperatur 



mperaturens 

 dl bakagång 

 deråskvädret 



före åsk- 

 vädret 



efter åsk- 

 vädret 

 C° 



Maj 



1 . . . . 



St. Michel . 



18 à 19 



c. 4 



14 



„ 



25 ... . 



Nykyrko . . 



18 



15 



3 



Juni 



3 . . . . 



Bosgård . . 



19 



14 



5 



„ 



21 ... . 



Storkyrå . . 



11 



7 



4 



Juli 



4 . . . . 



Pälkjärvi . . 



20 



12 



8 



« 



11 ... . 



Nurmi . . . 



18 



15 



3 



Om man jämför åskvädren i Finland och Sverige 

 med dem i Medel-Europa, så kan man ej värja sig från in- 

 trycket af att åskväderstågen i Medel-Europa måste vara 

 betydligt regelbundnare än i Norden, Sålunda kunna de 

 flesta åskväder i Schweiz ^ ordnas i tåg, medan det i Fin- 

 land är ytterst svårt, att få ett sammanhang mellan de på 

 olika ställen samtidigt utbrutna åskvädren, hvartill natur- 

 ligtvis det glesa stationsnätet bidrager. Man kan därföre 

 göra sig frågan, om ej vårt lands egenartade terrängför- 

 hållanden, nämligen den stora rikedomen på sjöar, härtill 

 är orsaken. 



Undersökningarna om sjöars och floders inflytande på 

 åskvädrens fortplantning har utfallit något olika. Medan 

 erfarenheten i Bayern häntyder därpå, att hvarken sjöar 

 eller floder äro ett skydd mot de åskan åtföljande hagel 

 fallen '•^, har däremot R. Börnsteins undersökningar visat, att 

 floder och sjöar häjda åskvädren '^. 



^ Gewitterbeobachtungen, Annalen der schweizerischen Me- 

 teor. Central- Anstalt från år 1887. 

 '- I. c. 1887 p. LXXVI. 

 3 R. Börnstein, Die Gewitter vom 13 bis 17 Juli 1884 in 



