22 



Äfven förändringarna i lufttrycksfördelningen påminna 

 om förra perioden. Ett barometer-minimum, 750 m. m., låg- 

 den 16 öfver mellersta Skandinavien och drog- sig- därpå något 

 mot N. Den 17 Maj befann det sig öfver N-Finland, den 

 18 kl. 7 a. öfver Gottland. Tryckfördelningen var mycket 

 Jämn hela tiden. De absoluta barometervariationerna voro 

 därför små, men tryckfördelningen undergick ganska stora 

 förändringar. Barometerståndet var c. 752 m. m. 



Åskutbrotten ägde rum den 17 i mellersta och SE- 

 Finland, den 18 åter i W-delarna af landet. Äfven dessa 

 åskväder uppträda till största delen isolerade. De ut- 

 bryta spontant, samtidigt på orter, hvilka äro ganska 

 aflägsna från hvarandra, och dö snart ut. Det är samma 

 sakförhållande, som Hildébrandsson påvisat för Sverige, 

 och hvilket vi senare skola närmare beröra. 



Intensiteten af åskvädren var öfverhufvud svag. 



Riktningen åter var under den 17 hufvudsakligen SW 

 — NE, under den 18 E — W. Vi se sålunda, att åskvädrens 

 fortplantningsriktuing i hufvudsak följer Buys-Ballots lag. 



b) och 6) åsTcväderspenoderna Maj 25 — 26 och Maj 30 — Juni 3. 



Om man betraktar temperaturkurvorna, Pl. I., fram- 

 går det strax, att dessa båda perioder höra i hop. De 

 förekomma nämligen under en ovanligt hög värmeperiod. 



Den 21 och 22 steg dagsmedeltemperaturen i hela 

 landet raskt öfver det normala och nådde under slutet af 

 Maj och de första dagarna af Juni rätt höga belopp. 



Temperaturen var sålunda ända till 5 à 8° öfver det 

 normala. 



Äfven barometerståndet visar samma öfverensstäm- 

 melse under dessa perioder. 



