24 



Den 25 förekommo äskutbrotten hufvudsakligen i 

 vestra, den 26 i mellersta delarna af landet. 



Hvad beträffar enskildheterna af lufttryckets fördel- 

 ning under de särskilda åskvädersdagarua kunna följande 

 omständigheter af intresse meddelas. 



Den 25 på morgon kan en „åskväderssäck" spåras 

 öfver Bottniska vikens södra del. Kl. 9 p. framträder den 

 tydligt öfver mellersta Finland. Askvädrens rörelserikt- 

 ning reglerades häraf hufvudsakligen E— W. 



Äfven den 26, då öfver Finland befann sig en luft- 

 tryckssadel, kunna „åskväderssäckar" upptäckas. Rörelse- 

 riktningen var denne dag hufvudsakligast W— E. 



Att dylika utbuktningar eller V formiga isobarer ej 

 med nödvändighet framkalla åskväder, visa bland många 

 andra exempel, isobarerna den 28 och 29 Maj. „Askväders- 

 säckar" framträda nämligen här tydligt, utan att åtföljas 

 af åskutbrott. Äfven den omständigheten, att åskutbrott 

 sällan förekomma två dagar å rad i samma trakter, häu- 

 tyder därpå, att åskutbrotten betingas af tvänne faktorer: 

 1) förekomsten af elektricitet i atmosfären och 2) lämpliga 

 atmosfäriska förhållanden. 



Den 30 Maj börjar en rad af mycket intensiva åsk- 

 väder, hvartill något motsvarande påträffas först i slutet 

 af Juli. 



Utbrotten den 30 Maj ägde rum hufvudsakligast i 

 SE-Finland och Tammerfors-trakten, den 31 i vestra och 

 mellersta delarna af landet, den 1 Juni i östra och i området 

 Åbo, Björneborg, Alavus och Tavastehus samt Viitasaari 

 — Pidisjärvi, den 2 i norra Finland och den 3 i mellersta 

 och SE-delarna. 



Vi se sålunda, att åskutbrotten omfattade så godt som 

 hela landet. 



