41 



kan skilja sig från den senare. Mohn har tidigare påpekat 

 samma sakförhållande för Norge. ^ Han säger härom : 

 „L'orage en progression se compose de deux éléments, les 

 nuages déjà formés poussés par le vent et des nuages nou- 

 veaux se formant selon les conditions locales." 



Jämför man med ledning af Bih. I åskvädrens lo- 

 kala riktningar med vindens, så finner man, att dessa i stort 

 sedt äro desamma. Dock skilja sig stundom dessa riktnin- 

 gar ansenligt från hvarandra till och med ända till 180°. 

 Då vindens riktning lyder Buys — Ballots lag, så synes här- 

 af, att åskvädrens lokala riktning bestämmes i hufvudsak 

 genom denna lag. 



Om åskvädrens lokala riktningar lyda ofvannämnda 

 lag, så är detta så mycket mera fallet med den „allmänna" 

 riktningen. Granskningen af åskvädrens hufvudriktning 

 under de särskilda åskvädersdagarna har äfven visat att 

 Buys-Ballots lag har sin tillämpning på åskvädrens hufvud- 

 riktning. 



Tidigare undersökningar i Bayern af v. Bezold hafva 

 äfven visat, att så är förhållandet för åskväderstågen i 

 allmänhet. ^ 



Då minimas hufvudsakliga riktning hos oss är från 

 SW — NE och de flesta minima passera N om landets södra 

 hälft, måste åskvädren från sydkanten vara betydligt tal- 

 rikare än från norr. 



Här nedan anförda tal, hvilka angifva antalet af de 

 ifrån de 8 hufvudriktningarna kommande åskvädren under 

 de särskilda månaderna, bekräfta äfven detta till fullo. 



^ Mohn, Orages en Norvège pendant l'année 1868. Atlas 

 météorologique 1868 p. D 16. 



^ C. Lang, Beobachtungen über Gewitter in Bajern etc. 1886 

 p. IX. 



