45 



grader. Hann kan äfven därför säga i sin ofta citerade 

 lärobok^: „Die Gewitter von 2 Dezennien im Norden Eu- 

 ropas (Island, Faröen etc) liefern zusammen wohl nicht so- 

 viel Blitze als ein einziges Gewitter in den Süd alpen ge- 

 legentlich aufweisen kann". 



Att detta allmänt kända sakförhållande ej blott äger 

 sin giltighet i stort, utan äfven inom mindre områden, vilja 

 undersökningarna från Sverige visa, hvarest tioårsmedel- 

 talet 1871 — 1880 gifvit följande värden på åskfrekvensen. ^ 



i Norrland 6.33 



„ Svealand 8.43 



„ Götaland 9.53 



För att undersöka, i hvilken mån dessa resultat gälla 

 för Finland, äro stationerna sammanförda i tre grupper. 

 60°— 62°, 62°— 64° och 64°— 66° nordlig bredd, hvarvid 

 ytterligare särskildt kust-, I, och inlandsstationerna, II, samt 

 kust- och inlandsstationerna tillsamman, I -\- II, blifvid be- 

 handlade. 











Tabell 



7. 









1903. 



60°- 



-62° 



62°— 64° 



64°— 66° 



60°— 62° 



62°— 64° 



64°— 66° 



I 



II 



I 



II 



I 



II 



I + n 



Askväde rsfrekvens 



Maj . . 



2.5 



2.3 



0.6 



2.2 



0.7 



1.6 



2.6 



1.9 



1.5 



Juni . . 



2.6 



2.7 



1.9 



4.6 



3.S 



5.2 



2.7 



38 



4.8 



Juli . . 



3.4 



3.2 



6.4 



4.3 



2.7 



3.5 



3.3 4.9 



3.3 



Augusti 



3.1 



3.3 



3.9 



3.1 



1.8 



2.6 



3.2 



3.4 



2.3 



Septem. 



0.7 



1.0 



1.2 



0.5 



0.5 i 0.3 



O.s 



0.7 



0.4 



Maj -Sept. 



12.3 



13.0 



14.0 



14.S 



9.3 



13.6 



12.6 



14.8 



12.2 



1 1. c. p. 492. 



^ Mohn et Hildébrandsson, Les orages dans la péninsule Scan- 

 dinave p. 35. 



