VI 



nerna grundade organisation såväl som skildringen af stu- 

 dentvärlden — hvartill för ifrågavarande år endast obe- 

 tydligt material förefinnes — har uppskjutits till längre 

 fram. Hvad som här närmast afsetts, har varit en ut- 

 redning af den invärkan 1808 — 1809 års stora politiska 

 omhvälfning utöfvade på de akademiska förhållandena, 

 en framställning af det sätt, hvarpå akademin bestod 

 stormen, och af den hållning, det akademiska samhället un- 

 der krigstiden och de därpå närmast följande fem till sex 

 åren intog tiU den nya regimen. Såsom vi skola finna, 

 betecknades inträdet i hvad man plägade kalla för det 

 nya tidehvarfvet, den nya seran, af en högst märklig 

 förbättring i akademins ekonomiska ställning, och jag har 

 därför till en början omständligt redogjort för tillkom- 

 sten och innehållet af den nya staten och det nya indel- 

 ningsvärket, de materiella grundvalarna för akademins 

 framtida värksamhet, för att därpå dröja vid besättandet 

 af de talrika tjänster, för hvilka man hade att tacka den 

 ädelmodige eröfrarens högt lofordade frikostighet. Icke 

 mindre vidlyftigt har jag uppehållit mig vid skildringen 

 af de mest framträdande personligheternas politiska håll- 

 ning och sinnesart, deras uppfattning af hvad man gärna 

 kallade för tidernas och relationernas förändrade skick 

 och af de plikter, den politiska förändringen pålade aka- 

 demins ledare och vårdai-e. Till min uppgift har vidare 

 hört en skildring af undervisningsväsendets tillstånd och 

 de första försöken till dess reformerande och utvidgande 

 enligt tidens fordringar jämte en redogörelse för de sträf- 

 vanden, som från olika håll gjordes att höja akademins 

 litterära anseende. Såvidt möjligt varit, har jag försökt 

 teckna de personliga förhållandena inom den akademiska 

 regeringen, därvid bl. a. dröjande vid en på sin tid märk- 



