141 



lecles den välgärning, som kommit Auras sånggudinnor 

 till del, var så stor, „ut de nova eademque auspicatissima 

 epocha sibi gratulari possit et debeat academia, de novo 

 quasi condita et regenerata". Äfven framhölls betydel- 

 sen af det tillstånd ungdomen i viborgska guvernemen- 

 tet numera erhållit att sköta sina studier vid Abo aka- 

 demi. 



Öfver samma ämnen som rektor ordade vidt och 

 bredt filosofie professorn A. J. Lagus, hvars festtal upptog 

 första dagens program. I ett vältaligt, med citat från den 

 klassiska poesin smyckadt föredrag på romarspråket gaf 

 denne först en allmän öfverblick af akademins framfarna 

 öden samt erinrade särskildt om de personer från Gustaf 

 II Adolf och Per Brahe ända till den siste svenske kans- 

 lern, hvilka gjort sig förtjänta att af akademin ihågkom- 

 mas. Därpå följde en redogörelse för den nya staten, 

 för förberedelserna till dess tillkomst och för de utom- 

 ordentliga förmåner den beredde universitetet. Redan i 

 den inledande historiken fann talaren upprepade gånger 

 anledning att per analogiam omnämna kejsaren — „mi- 

 tissimus imperator" och „euergetes augustissimus" — och 

 i de partier, som berörde den glädjefulla anledningen till 

 festen, flödade det af eloger öfver kejsarens ädelmod — 

 öfver „hans förtjänster om mänskligheten i allmänhet och 

 Finland isynnerhet", såsom det sades i en berättelse om 

 festen. 



Till god del samma temata afhandlades den andra 

 festdagen, först på form. af seminarii lector H. Snellman, 

 som begagnade sig af svenska språket, därefter på efterm. 

 af studeranden af viborgska nationen (sedermera profes- 

 sorn) C. Eklund, som åter talade på latin. Den först- 

 nämnde talaren uppgaf ändamålet med sin vidlyftiga ora- 



Nat. o. Folk, H. 69. 



