269 



och beslöto komiténs medlemmar — Armfelt af trädde så- 

 som jäfvig — enhälligt att, på de af reg. konseljen fram- 

 ställda skälen, afstyrka nådigt bifall till consistorii acade- 

 mici underd. ansökning. ^) Men ännu därefter blef det 

 slutliga afgörandet uppskjutet ett par år med anledning 

 af kejsarens frånvaro från riket, och då det ändtligen 

 gafs, hade Armfelt redan gått ur tiden. För H. K. M:t 

 föredrogs ärendet den 27 febr. 1816 — samma dag som 

 frågan om tiondeindelningsvärket. Om resultatet under- 

 rättades konsistorium genom reg. kons., numera kejserl. 

 senaten, som kort om godt meddelade, att H. K. M:t låtit 

 sig föredraga konsistorii anhållan att under frälsemanna- 

 rätt få äga och besitta frälsejord, men ..icke funnit godt 

 att akademin denna rättighet bevilja." 2) 



Konsistorii hemställan artade sig sålunda till ett ne- 

 derlag för akademin — det första kunde man säga under 

 den nya regimen. Gentemot de akademiska pretensio- 

 nerna, hvilka uppmuntrats genom ett ständigt tillmötes- 

 gående, hade nu ett annat intresse rest sig, som icke 

 kunde alldeles förbises. Ty äfven om man däremot kunde 

 invända, att det grundade sig på en redan föråldrad upp- 



') Komiténs f. f. ärenden protok. 23 maj 1813 p. 8. Här må 

 ännu nämnas, att komitén ett halft år tidigare tillstyrkte hos H. K. M:t 

 reg. konseljens förslag af 'Yi, 1812 till nytt indelningsvärk för aka- 

 demin och två år efteråt reg. kons. hemställan af ^"/g 1815 rörande 

 spannmålens indelning (s. 238 — 234). Komit. prot. 25 nov. 1812 p. 

 6, 14 apr. 1815 p. 4. 



^) Kejs. senaten t. konsist. 10 apr. 1816; senats pr. 10 apr. 1816; 

 komitén för finska ärenden t. gen. guv. 27 febr. 1816 (statssekr. bref 

 1816 n:o 198). 



Nat. o. Folk, H. 69. 



