308 



Alldeles utan dissensus förlöpte kompetensfrågan 

 dock icke. Då docenten i teoretisk filosofi F. Bergbom 

 erbjöd sig att för vinnande af adjunkturen i teoretisk 

 och praktisk filosofi speciminera i den sistnämnda delen, 

 som han icke tidigare behandlat, påyrkade tre medlem- 

 mar af filosofiska, fakulteten (Joh. Bonsdorff, Wallenius 

 och J. GadoHn), med hvilka Calonius förenade sig, att 

 ett sådant lärdomsprof borde af honom fordras, hvaremot 

 pluraliteten förklarade, åberopande exemplet vid den prak- 

 tiska professurens besättande, en sådan fordran öfverflö- 

 dig på grund af de två filosofiska disciplinernas nära 

 samhörighet. Det var ett undantag, menade philosophise 

 practicse professor A. J. Lagus; i all annan händelse 

 borde sökande till adjunkturer styrka „sin komparativa 

 skicklighet" till tjänsten genom ,.utgifvande specimina". ^) 

 Men ödet fogade icke bättre än att en månad senare en 

 broder till honom blef efter en häftig strid inom konsi- 

 storium uppställd på förslag till en juridisk adjunktur 

 utan någon föregående specimination. 



Denne yngre broder, jur. licent. W. G. Lagus. hade 

 under flera år bedrifvit studier vid universitetet i Upp- 

 sala och där vunnit såväl den filosofiska graden som ock 

 juris kandidat- och juris licentiatvärdigheten med hed- 

 rande vitsord i sina examina, men utan att ha utgifvit 

 och försvarat någon juridisk afhandling. Återkommen 

 till akademin i Abo, anmälde han sig som sökande till 

 adjunkturen i ekonomisk och handelsrätt. ^) Med sina 



1) K. P. 8 o. 15 jan. 1813; konsist. mem. t. kansl. ^^i 1813 och 

 fil. fakiilt. uti. "/i, 1812 bl. kansl. ämb. brefakter 1813. 



^) Till första början anhöll L. om förslag till endera af de 

 två juridiska adjunkturema, om hvilka han — mer karaktäristiskt för 

 förhållandena än han väl själf menade — yttrade, att de „komma att 



Bidra«: t. känned. af Fini. 



