309 



goda betyg gjorde han det intryck på den samtidigt in- 

 stallerade juris professorn D. Myréen, att denne, för till- 

 fället fakultetens dekanus, förordade Lagus' uppställande 

 på förslaget utan fullgörande af författningarnas fordran 

 på specimination vid akademin. Enligt Myréens förkla- 

 ring hade Lagus genom den med högsta vitsord bedömda 

 kännedom han vunnit i filosofi och historia och genom 

 sina utmärkt hedrande insikter i de gamla språken lagt 

 en pålitlig grund för sitt studium af lagfarenheten och 

 den allmänna hushållningen jämte det han såsom respon- 

 dent vid filosofiska disputationer ådagalagt en skicklighet, 

 som stärkt den aktning han vunnit hos lärare och jämn- 

 åriga. Han hade därtill ännu aflagt „ tillf örliteliga prof af 

 goda och försvarliga insikter" i lagfarenhetens teoretiska 

 och praktiska delar, hade författat ett af jurid. fakulteten 



oförtöfvadt iitgöra länkar i den ked af välgärningar, hvarmed kejsar 

 Alexander öfverhopat universitetet i Åbo". Samtidigt var lian på 

 förslag till univ. sekreteraretjänsten, livarom i det följ. — Fråga om 

 tillsättande af en juridisk adjunkt hade väckts hos konsistorium re- 

 dan i april 1811 med hänvisning till ett k. reskr. af ^^/j 1805 till 

 kansler, hvari K. M:t på kanslers hemställan samtyckt dels till sär- 

 skilda löneförbättringar für . en del akademiska tjänstemän, dels till 

 utnämningen af en ordinarie adjunctus i juridiska fakulteten med 100 

 dal. s. i indelt lön i den mån akademins inkomster ökades genom nya 

 och „uppskattade" gamla hemmansräntor. I enl. med konungens be- 

 fallning tillsade kansler konsistorium att författa ett „ordentligt pro- 

 jekt till akademins löningsstat", upptagande alla senare tiders tillök- 

 ningar och förändringar, samt att underrätta kansler, när tillgångarna 

 medgåfvo ett successivt förvärkligande af den kungl. förordningen. 

 Några nämnvärda förändringar torde icke följt och då genom staten 

 af '"/j, febr. 1811 medel erhöUos till den påtänkta jurid. adjunkturen, 

 uppsköts platsens besättande bl. a. af anledning, som redan blifvit 

 nämnd (s. 280—282). K. P. ^\ 1811; k. reskr. t. kansl. ^e/, i805. 

 kansl. t. konsist. "/j 1805, K. K. B. 



Xat, o. Folk, H. 69. 



