3. 



Undervisningsväsendet, 



Yid medlet af 1810:talet, efter det de talrika beford- 

 ringsärendena blifvit afgjorda, alla professurer och så 

 godt som alla underlärartjänster blifvit besatta, hade in- 

 om akademins lärarkår en omhvälfning timat, som gaf 

 densamma ett mycket förändrädt utseende. Af de 20 le- 

 damöter, som numera sutto i konsistorium, hade några 

 år tidigare icke flere än hälften därstädes haft säte och 

 bland dem syntes v. Haartman tämligen sällan, Calonius 

 aldrig vid sammanträdena. En grundligare personalför- 

 ändring hade det akademiska regeringskollegiet, där om- 

 sättningen alltid varit trög, inom motsvarande tidsrum 

 icke undergått sedan stora ofredens tid. Ofriga ordinarie 

 lärare — adjunkter, språk- och exercitiemästare — hade 

 mer än fördubblats. Hela lärarkåren — de till antalet 

 mycket varierande magistri docentes oberäknade — som 

 hösten 1809 uppgått till 27, steg vid samma tid år 1814 

 till 46. 1) 



1) F. d. kansl. sekr. F. A. Willielmsson i Stockholm, som h. t. 

 1815 erhöll programmet sig tillsändt genom Tengström, skref till 

 denne d. 12 dec. 1815: „Min Gud, hvilka förändringar, hvilken till- 

 ökning i staten och hvilka nya namn. Jag hittar med möda på ett 

 gammalt bekant här och där; det är visst, att akademin har blifvit 

 ställd på en brillant fot; måtte den och dess medlemmar ock vara 

 lyckligare eller åtminstone så lyckliga som fordom." 



Bidrag t. känned. af Fini. 



