347 



Allt tillsammantaget gjorde, förklarade fakulteten, att det 

 alls icke var förundransvärdt, att studerande ynglingar 

 vände sig från ett yrke, som fordrade „så stora uppoff- 

 ringar, men som hvarken under läroåren lofvar något 

 understöd, ej heller efter dessas förlopp berättigar till 

 någon uppmuntran eller emot använde bemödanden sva- 

 rande belöning". 



Efter denna redogörelse för „de egentliga hindren" 

 för det medicinska studiet tillät sig fakulteten att i dju- 

 paste ödmjukhet framställa „de medel och utvägar hvar- 

 igenom, efter dess oförgripeliga tanka, ynglingar vid detta 

 universitet kunna uppmuntras till studii medici idkande". 



Det främsta medlet var inrättandet af ett „kejser- 

 ligt institutum clinicum", där invärtes och utvärtes sjuka 

 samt barnaföderskor skulle till bestämdt antal intagas 

 och där den praktiska läkarutbildningen skulle försiggå. 

 Ett annat viktigt medel var anslåendet af tillräckliga sti- 

 pendier, som skulle åtnjutas under lärotiden. För sist- 

 nämnda ändamål vågade fakulteten föreslå en under col- 

 legii medici disposition stående årlig fond på 1,000 rub. 

 s., hvarur skulle utdelas 2 stipendier à 100, 4 à 75, 6 à 

 50 och 5 à 40 rub. s. Lediga stipendier skulle samlas 

 till en fond, ur hvilken ett resestipendium på 300 rub. s. 

 skulle utdelas för högst två år åt examinerad läkare med 

 skyldighet för denne att uppehålla sig först i Petersburg 

 och därefter på utrikes ort. 



Utom dessa åtgärder förordade fakulteten ännu så- 

 som ett effektivt medel till medicinalvärkets upphjälpande 

 dels utdelande af rang, heder och värdighet åt ånska lä- 

 kare i enlighet med hvad förhållandet numera var i Sve- 

 rige, dels läkarnes indelning i särskilda klasser eller ka- 

 tegorier hvilka till antalet skulle vara fyra. Till den för- 



Nat. o. Folk, H. 69. 



