350 



värtes och 12 för utvärtes sjukdomar, 3 för vener, åkom- 

 mor ocli 3 för barnaföderskor. Den egentliga sjukvår- 

 den skulle handhafvas af de nämnda professorernes ad- 

 junkter med biträde af två underläkare, två „pepinièrer" 

 och en jordegumma. För ändamålet erfordrades ett sten- 

 hus med 37 rum, hvars uppförande jämte nödiga ekono- 

 mibyggnader beräknades komma att kosta 20,000 rub. s. 

 De årliga utgifterna beräknades till 6,600 rub. s., hvaraf 

 300 rub. i gratial åt de två professorerne, 200 rub. s. åt 

 hvarje läkare och 50 rub. åt underläkare, 2,757 1/2 ^'^^^ 

 för de sjukas kosthållning (à 25 kop. s. dagligen), 800 

 rub. till medikamenter o. s. v. Den stora uppoffring 

 statsvärket härigenom komme att göra trodde fakulteten 

 blifva till fullo ersatt genom utbildningen af skickliga 

 läkare, kirurger och jordegummor. Och för öfrigt ansåg 

 fakulteten sig böra framhålla, att hon begränsat sitt för- 

 slag så mycket som möjligt varit, „ehuru en mera utvid- 

 gad plan och större libéralité höra till vår tids både 

 önskningar och hopp". ^) 



Af dessa betänkanden sändes det som rörde den 

 medicinska undervisningens ordnande vid universitetet 

 direkt till kansler, till hvilken det anlände midsommarti- 

 den. Det kom dock för sent för att undergå vidare be- 

 handling under Armfelts tid. Under den därpå följande 

 kanslerslösa tiden fick frågan hvila jämte fiera andra aka- 

 demiska ärenden och kom först den 29 apr. 1816 till af- 

 görande inför H. K. M., som med förbigående af medicin- 

 ska fakultetens förslag i öfrigt nådigst samtyckte till att 

 från statsvärket årligen utbetalades i tio år ett stipendie- 

 understöd på inalles 1,000 rub. s. åt behöfvande medicine 



1) K. P. 1^/7 1814. 



Bidrao- t. känned. af Fini. 



