385 



då han underrättade konsistorium om den nya statens 

 godkännande uppmanat konsistorium att kraftigt söka be- 

 främja de ryska språkstudierna, hvilkas betydelse han 

 särskildt framhöll. Och under den akademiska deputatio- 

 nens vistelse i Petersburg någon tid därefter återkom han 

 till samma ämne. Enligt hans mening borde tvenne språk- 

 mästare tillsättas för ryskan, hvarjämte det var önskligt, 

 att ett par studerande blefvo af konsistorium sända till 

 Eyssland för att därstädes med särskildt understöd af kej- 

 saren förkofra sig i riksspråket. 



Början med det främmande språkets insteg vid uni- 

 versitetet gjordes, då i mars 1812 de redan nämnda ryska 

 språkmästarne anlände till Abo. Det var tvenne elever 

 vid pedagogiska institutet i Petersburg, hvilka af mini- 

 stern för allmänna upplysningen utkorats till de första 

 pioniärerna för ryskans eröfringar vid akademin. ^) Den 

 ena af dem, Mikael Manitzef, skulle fungera såsom 

 ordinarie språkmästare, den andi'a, Paul Drouginin, skulle 

 vara hans medhjälpare och tills vidare aflönas med den 

 för engelska språkmästaren afsedda lönen. Som båda 

 voro medellösa, beviljade kejsaren dem på Speranskys 

 förslag ett försvarligt reseunderstöd, hvilket, såsom det i 

 kanslers hemställan hette, skulle tjäna dem såsom „upp- 

 muntran att med nit vinnlägga sig därom att undervisa 

 den vid Abo akademi vistande ungdomen uti ryska språ- 

 ket och sålunda äfven i viss mån bidraga till Finlands 

 inbyggares närmare förening och införlifvande med sine 

 nya landsmän". ^^ Dessutom medförde nykomlingarne till 



1) Ministern f. alli-n. upplysn. till G. M. Armfelt -^i 1812. Oin- 

 registr. handl. rör. universitetet 1811 — 1825 i kansl. ark. 



2) Ett af kansl. sekr. L. Gr. v. Haartman skrifvet odat. svenskt 

 koncept till ett föredragningsmemorial till H. K. M:t bland oin- 



Nat. o. Folk, H. 69. 



25 



