417 



Vid utarbetandet af „Acta" skulle, enligt prokanslers 

 mening, främst akademins professorer vara värksamma, 

 men äfven af öfriga academici såväl som af utanför uni- 

 versitetet stående lärde och litteratörer kunde lämpliga 

 arbeten „gärna emottagas och begagnas." Dock skulle 

 inga anonyma eller pseudonyma afhandlingar godkännas 

 till införande. Granskningen och utgifningen af de för 

 serien afsedda arbetena skulle öfverlämnas åt en under 

 prokanslers ledning stående redaktionskomité af repre- 

 sentanter för de skilda fakulteterna, en för h vardera af 

 de högre samt fyra för den filosofiska. Dessa sju herrar, 

 hvilka kunde ombytas för hvarje tom af serien, men 

 också kvarstå i sitt uppdrag längre tid, efter fakul- 

 tetens godtfinnande, skulle, där så behöfdes, föreslå nö- 

 diga rättelser och omarbetningar i de emottagna arbe- 

 tena samt med förf:s tillstånd öfverlåta dem till andra 

 sakkunnigas bepröfvande. — Kostnaderna skulle lämpli- 

 gast bestridas med hjälp af Bilmarkska fonden. 



Äfven för den andra publikationsserien, som man 

 tänkte sig att skulle utgifvas på svenska och hvars 

 syftemål, såsom redan nämnts, skulle vara „att på ett fatt- 

 ligt och populärt sätt" befrämja upplysningen och natio- 

 nalandan inom landet, hade prokansler enligt Armfelts 

 särskilda uppmaning utarbetat ett icke mindre detaljeradt 

 program. Då alla, som hade äran att tillhöra akademin 

 — hette det i betänkandet — , voro „ej blott littera- 

 teurer och vetenskapsidkare, utan äfven medborgare och 

 medlemmar af ett och samma fädernesland", så kunde 

 kanslers förslag icke vara annat än kärkommet, hvar- 

 jämte det, enligt prokanslers mening, tjänade „till bevis 

 å det förtroende H. Exc. för oss så i litterairt som med- 

 borgerligt afseende hyser, helst alltid någon stund kan 



Nat. o. Folk, H. 69. 27 



