442 



dyrheten å de fleste ifrån ortens enda boktryckeri utgående 

 arbeten är allmänt öfverklagad och där dessutom genom 

 förläggandet af nya eller omtryckningen af redan utgifne 

 goda och allmänt nyttjade böcker årliga behofvet af så- 

 dane, åtminstone på svenska språket författade, skulle 

 märkeligen förminskas samt dryga penningeutgifter, som 

 nu belasta handelsvågen, för landet dymedelst besparas, 

 inrättningen af ett nytt boktryckeri vore både behöfiig 

 och välgörande, därom har consistorium academicum trott 

 sig böra underdånigst yttra den säkraste öfvertygelse." ^) 

 Afven i regeringskonseljen gick ansökningen igenom, 

 Yäl upprepade Mannerheim de gamla skälen mot nådigt 

 bifall, men öfriga ledamöter — ref. sekr. Stierwald, lagm. 

 Krook, öfverste af Schulten och statsr. Gyldenstolpe — ut- 

 talade en liberalare mening, hvarvid den förstnämnde sär- 



1) K. P. -/.,, ^3 1815 ; K. E. 'Vg 1815; Meyers ansökan till reg. kons. 

 -"■/j I8l5. I ärendet deltogo icke Calonius ocli G. Gadolin. För Meyers sak 

 pläderade särskildt prorektor Hällström. „Hvar och en af oss, menade 

 han, hyser hos sig den välgrundade öfvertygelse, att vi, hvar i sin 

 sak. äro lika så väl framskridne som utländske litt er ateurer, men skill- 

 naden ligger däruti, att vi ej blifvit kände därföre och att lärdomen 

 hos oss ej är till så många individuer utbredd som i flera andra län- 

 der, och denna för omdönaet om vår nation desfavorabla skillnad är i 

 omedelbart (afseende) beroende af våra boktryckeriers antal eller be- 

 skaffenhet." Medan t. ex. i Tyskland konkurrensen inom boktrycke- 

 riet underlättat den vetenskapliga produktionen och uppmuntrat lit- 

 teratörerne till inbördes täflan, hade i Finland en sådan produktion 

 varit förenad med så stora kostnader, att endast de bättre bemed- 

 lade kunnat egna sig däråt. Detta hade haft till följd, att de minsta 

 undervisningsböcker, börjande från de mest elementära, måst inför- 

 skrifvas från andra orter. Väl kunde det anmärkas, att „vårtmoders- 

 raål, ej allmänneligen kändt utom Sverige och Finland", skulle lägga 

 hinder för en större spridning af böcker, tryckta i landet, och ett 



Bidrao- t. känned. af Fini. 



