450 



skildt var den konstnärliga utsmyckningen ännu i sin 

 början. Att redogöra för de arbeten, som under Armfelts 

 kanslerstid fullbordades, afstå vi ifrån på detta ställe, 

 om de också till en del voro ställda under hans om- 

 vårdnad och ofta påkallade hans ämbetsåtgöranden. 

 Nämnas må endast, att Armfelt hölls genom konsistorium 

 au courant såväl med själfva arbetet som med byggnads- 

 fondens ställning samt att han under sina besök i Abo 

 plägade taga noga kännedom om framstegen, hvarvid han 

 var i tillfälle att enligt vanan uttala sina tankar och råd 

 samt med sin vanliga otålighet skynda på arbetets afslu- 

 tande. Med förtroende till konsistorii omdöme lämnade 

 han sitt bifall till särskilda af konsistorium uppgjorda 

 aftal med handtvärkare och leverantörer, såsom han ock 

 stadfäste förslagen till de målningar och andra konstvärk, 

 med hvilka sollennitetssalen och konsistorii sessionsrum 

 skulle prydas. Ännu några månader före sin bortgång 

 Iconfererade Armfelt med prof. G. Bonsdorff, som hade 

 den ekonomiska ledningen af byggnadsföretaget om hand, 

 om de åtgärder, som erfordrades för att, såsom han ytt- 

 rade till Tengström, „få en gång définitivement regleradt 

 allt hvad som hör till vår akademis materiella existens". 

 På våren 1814 uttalade han för Tengström sina bekym- 

 mer rörande arbetets fortgång, men förklarade katego- 

 riskt: „aJcademin sTcall göras färdig, efter man nu håller 

 på därmed." ') Tack vare de nya statsunderstöden och 



1) Armfelt t. Tengström ^^ ,(, -"'U, --/^ 1814. — Kort före sin 

 död planerade Armfelt ett annat byggnadsföretag i Abo (en rysk 

 kyrka), och han trodde sig med desto större skäl kanna åtaga sig 

 omsorgen däraf som han vunnit erfarenhet genom akademibyggnaden 

 och „lyckats uti att sätta allt på en fot. som förenar märkbar hus- 

 Bidrag t. känned. af Fini. 



