465 



îivilken den akademiska administrationen rörde sig. Den 

 nya staten af år 1811, för hvilken vi vidlyftigt redogjort, 

 omhuldade han nära på såsom sitt värk — den kunde ju 

 också hänföras till det nåd. reskript han sommaren 1808 

 fått mottaga af kejsaren. Han hade utarbetat ett projekt 

 till utlåtande, som i allt väsentligt och till god del äfven 

 till ordalagen låg till grund för konsistorii „underdåniga 

 förslag" till kejsaren, och med sådan kraft förde han 

 därpå akademins talan hos kanslern och landets general- 

 guvernör, att Walleen kunde tillskrifva hans „värksamma 

 åtgärd" främsta förtjänsten af att saken lyckades. När 

 det gynnsamma svaret aflåtits och de önskade tillöknin- 

 garna medgifvits, arbetade Tengström med icke mindre 

 energi för den s. k. „värkställigheten" af den nya staten. 

 Från honom utgingo vidare, såsom vi allaredan känna, 

 förslagen om köp af frälsehemman, om inrättandet af ett 

 consistorium oeconomicum, om fördelningen af student- 

 stipendierna och professorsenkornas gratialspannmål m. m. 

 I de talrika akademihemmanens förvaltning tog han fli- 

 tigt del, vare sig det var fråga om hemmanens försäljning- 

 under skatte och storskiftande eller om böndernas klago- 

 mål öfver någon konsistorii åtgärd. Arbetena på det nya 

 akademihuset och byggnadsfondens ställning voro föremål 

 för hans ständiga omsorg. Vid tjänstetillsättningar var 

 han en ingalunda o värksam deltagare i konsistorii öfver- 

 läggningar och till honom vände sig tjänsteaspiranter med 

 anhållan om goda råd och gunstigt förord, såsom också 

 högre ämbetsmän utbådo sig hans faderliga beskydd för 

 sina söner o. a., som de sände till akademin, i) Med icke 



1) M. J. Alopaeus t. Tengström d. 18 okt. 1814, R. J. Boning 

 t. d:o 15 sept. 1816, D. Alopseus t. d:o Jg febr. 1810. 



Nat. o. Folk, H. 69. 



30 



