490 



som finska ämbetsmän äro skyldige att göra — att för- 

 tiga iiere andra considerationer af mindre vikt för det 

 allmänna, men kanske mer betydande i enskildt afseende." 

 Och någon tid efteråt yttrade han: „I allmänhet är våra 

 finska gossars oppfostran i Petersburg ej sådan som 

 jag det önskade, men de som rent af äro förlorade äro 

 de som insättas i cadetcorpser, där religion, moralité, 

 allt utom exercera néghgeras. Jag är alldeles desperat 

 häröfver och har Here speculationer, för att gifva åt detta 

 en annan forme." Med glädje mottog han därför ett] af 

 Tengström framställdt och på hans uppmaning närmare 

 utarbetadt projekt till upprättandet af en uppfostrings- 

 anstalt för blifvande civila ämbetsmän. Han meddelade 

 idén åt kejsaren, som fann den god, men förmodade, att 

 konseljen skulle göra svårigheter med afseende å kostna- 

 derna. Tengström uppmanades att utarbeta ett förslag- 

 till reskript till regeringen, som gjorde det för denna 

 svårt att „i underdånighet afstyrka", och då han beräk- 

 nade, att 3,000 rub. s. [om året] skulle räcka till för än- 

 damålet, ansåg Armfelt att detta belopp lätt kunde åstad- 

 kommas efter indragning af tvenne extra ledamotsplat- 

 ser i regeringskonseljen. ^) Tanken pä den nya „civilsko- 

 lan" lämnades dock, förmodligen af hänsyn till utgifterna 

 och till följd af de storpolitiska händelserna. '^) 



Afven andra allmänna vårdande ärenden bragtes till 

 tals. An var det fråga om befordringar till prästalägenheter, 



') Armfelt t. Tengström 22 mars, 14 maj, 10 juli 1812. 



-) Hvarken Armfelts eller Tengströms „idéer" i detta ämne äro 

 vidare kända, men i liufvudsak kunna de ha gått i samma riktning 

 som de beräkningar, li vilka lågo till grund för inrättningen af civil- 

 gymnasierna i TavastehiTS och Viborg år 1856. Härom Th. Rein. 

 J. V. Snellman II: 84—87. 



Bidrag t. känned. af Fini.- 



