491 



än ora förbättrandet af en del prästers klena lönevillkor, 

 än om den nya finska bibelupplagan eller andra ecklesia- 

 stika ärenden, som Tengström önskade befrämja. An 

 åter berördes nöden i Finland, omdaningsarbetet i „gamla 

 Finland", som enligt Armfelts mening gick trögt, svårig- 

 heten med statsfinanserna, för hvilkas ordnande Armfelt 

 ansåg en landtdags sammankallande nödvändigt o. s. v. ^) 

 Vidare uttalade de båda^ korrespondenterne sina tankar 

 om de nya regeringsvärken, om gen. guvernören Stein- 

 heil, på hvilken de satte stort värde, och om särskilda 

 högre ämbetsmän. 2) 



Med förkärlek och med tydlig önskan att höra bisko- 

 pens mening återkom Armfelt till de politiska spörsmålen, 

 „affairerna*'. Eedan i de första skrifvelserna möta vi 

 uttalanden, som gingo ut på att förmå Tengström att 

 offentligt utlåta sig om den politiska situationen och att 

 genom sitt tungt vägande ord bibringa allmänheten en 

 riktig uppfattning därom. I' slutet af år 1811, då Armfelt 

 just mottagit biskopens lyckönskan till sin höga ställning, 

 berättade han, att han ifrigt intresserade sig för att på 

 konstitutionell väg, genom ständernas medvärkan, få en 

 milis uppställd för att. sålunda befria landet såväl från 



'-) Armfelt d. 30 nov. 1811, 10 juli, 28 nov., 13 dec. 1812, 8 o. 

 31 maj 1813, 24 maj 1814. Sistn. dag tittalade sig Armfelt om stats- 

 värkets gynnsamma ställning, men tillade: „Men det oaktadt blir det 

 ej att krusa med vid en landtdag, då man yttrar, med rättvisa, mo- 

 narkens önskan vara den att Finlands inkomster åtminstone böra 



svai'a mot dess utgifter att ju man måtte lösa på pungen." (Om 



Armfelts landtdagsplaner vidare Castrén, Skildr.s. 358 — 363, Hart- 

 man. De tre gustav. s. 273 — 277.) 



-) Armfelt t. Tengström 16 jan , 22 mars. 9 juni. 10 juli 1812, 

 8 maj 1813, 5 jan., 20 o. 27 apr. 1S14 m. m. 



Nat. o. Folk. H. 69. 



