568 



insikter tillkom enl. konsistorii tidigare uttryckligen utta- 

 lade mening den juridiska fakulteten, h vars lärare måste 

 förstå sig äfven på naturrätten. Den nåd. förordn. af 1750 

 afsåg enligt Wallenii mening endast examina för inträde i 

 andra civila „tjänstegrenar" än rättegångs värken och de 

 voro endast öfverlämnade till konsistorii „urskiljande", 

 hvarjämte rörande deras föranstaltande efteråt särskilda 

 föreskrifter gifvits, så att konsistorium därpå icke vidare 

 haft och icke bort ha befattning med dem. Konsistorii 

 „frihet" att utse tid för juridiska examina innebar icke 

 en skyldighet och afsåg endast att hindra kollisioner mel- 

 lan examina och andra ämbetsgöromål o. s. v. Wallenius 

 kom till det resultat, att han måste högeligen afstyrka 

 antagandet af den af Lagus o. a. föreslagna nya och 

 otjänliga praxis vid examina och i stället fasthålla vid den 

 gamla proceduren, som följts öfver 60 år utan någon 

 gensägelse under bevarande af den önskade enigheten och 

 h varunder så många skickliga ämnen dimitterats till äm- 

 betsvärken. Lagus hade felat däri att han förhindrat all 

 laglig värkan af den juridiska fakultetens beslut och så- 

 lunda värkligen utöfvat ett veto. Men Wallenius ville icke 

 anse detta „misstag" annorlunda än såsom en följd af ,, obe- 

 kantskap med författningarnes rätta esprit", hvarför det 

 kunde för denna gång eftergifvas. 



Med Wallenius förenade sig Hellenius, medicinarne 

 samt teologerne Jak. Bonsdorff och G. Gadolin, på äldre 

 kollegiemedlemmars sätt, utan närmare motivering eller i 

 korta yttranden. 



Prokansler vidhöll sin förra ståndpunkt, förenande 

 sig i allo med Lagus' „medhållare". Afven han framhöll 

 vikten af att sorgfälligt upprätthålla nödiga examensford- 

 ringar, „och det särdeles på en tid, då det mer än nå- 



Bidrag- t. känned. af Fini. 



