635 



tidigare sysselsatte det akademiska konsistoriet. Och när 

 kanslerskrisen ('lyckligen ändats med spirans öfverlatande 

 åt en medlem af det kejserliga huset såsom akademins 

 högste styresman, följde nya frågor och omsorger, hvilka 

 under de föregående åren icke tyckas ådragit sig särskild 

 uppmärksamhet. Bl. a. togs första initiativet till ett lagstift- 

 ningsarbete, som slutligen på 1820:talet resulterade i en 

 partiell omgestaltning af akademins därintilis af händel- 

 sernas förlopp oberörda organisation och dess undervis- 

 ningsväsende. 



Yi kunna ^därför afbryta framställningen vid denna 

 tidpunkt. Men innan vi göra ået, torde det vara lämp- 

 ligl att, till en afslutning, ännu beröra det härförinnan 

 endast i förbigående omnämnda förhållande, hvari aka- 

 demin under de närmaste åren efter kriget trädde till 

 den lärda världen, ,,respublica litteraria", utanför landets 

 gränser: dels till gamla vänner i det förra broderlandet, 

 dels till nya „välgörare" och lärda institutioner i det 

 vidsträckta kejsardömet. 



Efter det ryssarne i mars 1808 ockuperat Åbo stad 

 och gjort sig till herrar öfver kusterna afbrötos helt na- 

 turligt förbindelserna med de myndigheter och institutio- 

 ner i Sverige, med hvilka akademin och dess män där- 

 förinnan stått i den lifligaste beröring. Korrespondensen 

 med akademins kansler af stannade, relationerna med hög- 

 skolorna i Uppsala och Lund fingo hvila och meddelan- 

 dena till enskilda personer torde väl tämligen upphört. 

 Ännu i medlet af april 1808 blefvo ett par resolutioner 

 af grefve Wachtmeister föredragna i konsistorium, men 

 de föranledde intet svar, och då något senare öfver- 

 Nat. o. Folk, H. 69. 



