649 



ferrea" tycktes, såsom en nationskurator yttrade sig, „i 

 detta hänseende livila tungt öfver fennones". Först h. t. 

 1815 begynte antalet att stiga och uppgick året därefter 

 till 1 V2 tiotal, då man kunde besluta att ånyo upplifva 

 de under flera år bortglömda nationskonventen. „Ändte- 

 ligen — skref med anledning däraf nationens pro-curator 

 Joh. Gabr. Bonsdorff h. t. 1816 — och efter det alla lär- 

 domsöfningar inom nationen under en lång tid alldeles 

 afstannat, tycktes nu åter ett mildare tidehvarf uppgå och 

 den för politiska hvälfningar flyktade Auras sånggudinna, 

 van att systerligen anse detta lärosäte, kunde ej af eröf- 

 rarens makt längre förmås att kväfva sitt hjärtas röst 

 och att som främmande anse denna akademi." — Något 

 senare antogos och stadfästes särskilda „lagar" eller statu- 

 ter för den finska nationen i Uppsala. ^) 



Såsom ett uttryck för akademins önskan att bevara 

 gemensamma minnen och upprätthålla förra relationer 

 med den lärda världen i Sverige må till slut erinras om 

 att vid utdelningen af akademins medalj af 1811 icke endast 

 de båda högskolorna ihågkommos, utan jämväl vitterhets- 

 akademin samt halftannat tiotal af akademins gynnare och 

 vänner i riket — bland dem Uppsala universitets pro- 



') Vol. „Acta angående finska studenter i Upsala" i univ. bibi. 

 i H:fors, inneli. utdrag och afskrifter ur Uppsala universitets albuin 

 ocli finska nationens protokoll m. ui. Utdragen ur albumet omnämna 

 åren 1800 — 1807 inalles 26 inskrifne fennones, af livilka en del tidi- 

 gare studerat i Åbo, åren 1808—1814 — 24 och 1815—1830 — 50. 

 Såsom nationens kuratorer nämnas H. W. Eomanson (1803 — 06), Jak. 

 Henr. af Forselles (1806, 1812), W. G. Lagus (c. 1809), G. Toppelius 

 (t. f. 1809—10), Joh. Er. Sabelli (1812—17), J. G. Bonsdorfi (t. f. 

 1816), C. W. Fontell (1817). G. Fr. Aminoff (1822). 



Nat. o. Folk, H. 69. 



