Detta något öfverraskande förslag hade sin särskilda 

 förhistoria, som förklarar detsamma. Under krigstiden 

 år 1808 hade consist orium academicum nödgats upplåta 

 ett par rum i det ännu halffärdiga nya akademihuset för 

 rysk gudstjänst, men då byggnadsarbetet nalkades sin 

 fullbordan, önskade man komma i besittning af rummen, 

 och konsistorium vände sig därför vid särskilda tillfällen 

 till sin kansler för att få en annan lokal utsedd för den 

 ryska garnisonens räkning. Armfelt senterade akademins 

 behof och sökte befordra konsistorii syften, men då för- 

 söket misslyckades, kom han redan på våren 1814 på den 

 tanken att en särskild rysk kyrka borde uppföras, och 

 han meddelade sig om saken med biskop Tengström. Då 

 planen något senare upptogs, tjänade den således det 

 dubbla ändamålet att hedra kejsaren och att sätta kon- 

 sistorium i tillfälle att aptera hela akademihuset för 

 de ändamål, för hvilka det var afsedt. x ) 



Det svar landsh. Stjernvall gaf på Armfelts framställ- 

 ning, känna vi icke närmare, men uppmuntrande torde 

 det icke varit, ty den 9 / 8 tackade G. Fr. Stjernvall såväl 

 på Ehrenströms vägnar som för egen del brödren för det 

 »manliga och värdiga svar i detta af seende», som denne 

 gifvit. 2 ) Kort därefter gick Armfelt ur tiden — snart 

 nog följd af Stjernvall — och därefter torde ingen funnits, 

 som åtagit sig att arbeta för hans »idé». 



Men om Finlands innevånare icke fingo tillfälle att 

 deltaga i några hyllningsgärder till hugfästande af kejsa- 

 rens hemkomst och om de icke tillätos att genom sina 



*) Kansl. br. t. konsist. 6 / 4 1814; konsist, protok. 7 2 , l6 / 3 , 6 / 5 1814; 

 konsist. registr. 19 / 3 1814; Armfelt t. J. Tengström 2é / 5 1814. 



2 ) Stj. s. — I Armfelts bref t. C. Stjernvall talas icke vidare om saken. 



Bidrag t. känned. af Fini. 



