I. 



KONSTNÄRLIGA STRÄFVANDEN I ÅBO. 



Under senare hälften af 1700-talet tog såväl den kul- 

 turella som den materiella odlingen i Finland ett betydligt 

 uppsving. En vaken framstegsanda visade sig i löftesrika 

 sträfvanden på de ekonomiska områdena. Den veten- 

 skapliga forskningen vid akademien i Åbo stod på en höjd, 

 som tillät den att med framgång täfla med syskonuniver- 

 siteten i Uppsala och Lund. Att nämna namnen Gadolin, 

 Hällström, Calonius, Porthan och Tengström är till- 

 räckligt för att gifva en föreställning om den lärda forsk- 

 ningens karaktär och riktning. 



Den framgångsrika verksamheten inom det akade- 

 miska lifvet fick en bestämd karaktär genom en varm 

 fosterlandskärlek af utprägladt lokalpatriotisk färg, 

 som hade Finlands uppodling som det höga målet för alla 

 sträfvanden och som i Finland såg ett eget fädernesland 

 med sin säregna kultur. Från Åbo, som var den admini- 

 strativa förvaltningens centrum och upplysningens säte. 

 spriddes kunskapsfrön ut öfver landet. Där togos initia- 

 tiv och därifrån leddes åtgärder till dess förkofran. Det 

 var icke allenast på den strängt vetenskapliga forsknin- 

 gens områden och för landets höjande i praktiskt ekono- 

 miskt afseende man ifrade. Den svenska skaldekonsten i 



