40 



ännu i början af det följande seklet, intill dess nya infly- 

 tanden framkallade en förändring. Också i af seende å 

 kompositionen är taflan en traditionell tidsbild. Utfö- 

 randet förrader i manga -tycken målarens ungdom. 

 Teckningen af ansiktet, t. ex. ögonen och munnen, är 

 konventionell, om också icke utan uttryck. Felteckningar, 

 såsom i örat och högra handleden, äro påfallande. Men 

 i stort sedt präglas bilden af en viss friskhet och godt 

 gry. 



Ett annat uppgifvet själfporträtt (enkefriherrinnan 

 Sofie Rålamb. Stockholm), en oval bröstbild i miniatyr, 

 där konstnären lika. -a är af bildad i half prof il åt höger. 

 med hög svart hatt pä hufvudet och klädd i en djupblå. 

 rödfodrad slängkappa, mattgrön väst. fadermördare och 

 kvit lindad halsduk, har säkert icke Lauréus till upphofs- 

 man. Att döma af dräkten, utseendet och uttrycket torde 

 bilden vara målad åtminstone några år senare än det 

 ofvannämnda själf porträttet. Häremot strider dock det 

 alltför karaktärslösa utförandet af de i hög grad idealise- 

 rade och uttryckslösa anletsdragen. Färgerna och mål- 

 ningssättet hafva föga gemensamt med något af Lauréus' 

 arbeten. Den på bildens baksida befintliga anteckningen: 

 Alexander Lauréus. Måladt af honom själf», måste till 

 sin senare del vara felaktig. Porträttet härrör antagligen 

 från någon af hans kamrater. 



När på akademiens högtidsdag i januari 1805 den 

 stora guldmedaljen tilldelades Lauréus, var han elev i 

 skolans modellklass. Åtminstone ännu nästa arbetsår 

 fortsatte han studierna som akademielev och deltog an- 

 tagligen äfven därefter under några år. om också icke 

 mera som ordinarie elev. i modellteckn ingen, hvilket de 



Bidrag t. känned. af Fini. 



