fi'J 



serligen i sin halft artificiella förfining mindre hemma i det 

 svenska än det franska luftstrecket, och efter återkomsten 

 från Frankrike tvingades Laf rensen af omständigheterna att 

 så godt som uteslutande ägna sig åt porträttminiatyren. 

 En annan af det Gustavianska tidehvarfvets konstnärer 

 som i enstaka arbeten upptagit ämnen ur medelklassens 

 lif och af dem skapat genrescener är Elias Martin. 

 Sin speciella, mera realistiska genremålare par préférance 

 har detta tidehvarf i Per Hilleström. De lärdomar 

 han inhämtat af sina franska förebilder, Boucher, Greuze och 

 Chardin, omsmälte han i sitt tyngre nordiska lynne och 

 acklimatiserade han i den svenska miljön. Han började 

 med att framställa scener ur förnämare samhällskretsar 

 och blef under sin bästa period de stockholmska borgar- 

 hemmens flitige skildrare. Han inför betraktaren i budoa- 

 rer och jungfruburar, i bushållskammare och kök och visar 

 deras befolkare i hvardagslifvets situationer och stök. I 

 strykkammare och tvättstuga är han lika hemmastadd. 

 Dessutom utförde han på kungligt uppdrag karusell-, 

 teater- och ceremonibilder, visserligen utan fantasiens 

 skimmer eller dramatisk schwung, till och med utan en 

 fläkt af hoflifvets grandezza och festivitå. De utgjorde 

 så att säga hans deltagande i det offentliga, politiska 

 lif vet, som icke låg för hans lynne, men som hans ställning- 

 ålade honom. I de små genrebilderna ur medelklassens 

 lif, som icke kräfva högre dramatisk flykt, där förtrogen- 

 het med och kärlek till människorna och deras omgifning 

 är den rätta inspirationskällan, i dem kunde han gifva 

 något af sin egen personlighet och uppnå sina bästa resul- 

 tat. Han var den borgerliga genrens tolk till sin konst- 

 närliga läggning, liksoni i den öfvervägande delen af sin 



Nat. o. Folk, H. 75, N:o 2. 



